Acta Societatis pro fauna et Flora Fennica, 32, N:o 1. 129 



stallen, heist invid oppna vikar med langgrunda och langslut- 

 tande strander, dar tangen latt kan kastas upp vid storm och 

 blast. Sadana tangbaddar blifva pa Sabbskar stallvis till 20 m 

 breda och till 50 m langa samt na en tjocklek af 1 — 3, t. o. m. 

 5 dm. Tjockast ar tangbadden langst utat, dar det ena lagret 

 tang uppkastas pa det andra. Vid en liten vik i NW sags en 

 mot hafssidan lodrat tangbadd, som hade en tjocklek af nara 1 m- 

 Har hade hafvet vid hogre vattenstand losslitit en del af baddens 

 yttersta parti och vrakt det losslitna materialet upp pa de inre 

 delarna. Baddens yttre rand foretedde samma utseende som de 

 meterhoga baddar af Zostera marina, som Warming om- 

 namner fran Danmark (Dansk Plantevaekst I, sid. 102, fig. 

 53). Medan de danska baddarna aro branta och hoga p& 

 l&nga strackor langs stranden, naclde daremot den finska Fucus- 

 badden en storre h6jd endast p& en langd af ett tiotal meter, 

 pa den gynnsammaste platsen. Jamte Fucus traffas i tangbad- 

 darna ofta storre mangder Gladophora rupestris, som synes vara 

 en af Bjorneborgstraktens ymnigaste hafsalger, samt mind re 

 mangder Pylaiella litoralis och Geramium tenuissimum. 



De vaxtarter, som komma till utveckling pa tangbaddarna, 

 blifva alia mycket frodiga och yppiga, ofta storre och med ri- 

 kare bladskrud och flere blommor an vanligt. Dels astadkom- 

 mes detta af den formultnande tangen, som lamnar naring i 

 riklig mangd, dels ar utrymmet godt pk tangbaddarna, Ofta 

 vaxa p& tangen Atriplex iiatidum och A. hastatum. Pa andra 

 stallen ses Triticum repens tj Morale, hvars rotstockar latt tranga 

 genom det losa underlaget, eller Potentilla anserina, hvars ref- 

 vor krypa ofvanpa tangbadden at alia hall. Vidare markas 

 Galeopsis bifida, som upptrader ratt ymnigt och ofta i rena 

 bestand. Cirsium lanceolatum, som finnes i sparsamma exemplar, 

 m. fl. arter. De aldre t&ngbaddarna, som till foljd af landhoj- 

 ningen icke mera kunna paverkas af hafsvagorna, tagas sma- 

 ningom i beslag af omgifningens vegetation och omvandlas van- 

 ligen till hafsstrandangar. 



Stundom samlas tang i mangd kring de sma saltvatten- 

 samlingar, som stallvis traffas nara strandlinjen pa Sabbskar 

 (sid. 121). Nar tangen formultnar i det stillastaende vattnet, ut- 

 vecklas svafvelvate och andra illaluktande gaser. I vattnet 



