128 Hayren. Bjorneborgstraktens vegetation och k'arlvaxtflora. 



pa mon forekomma tallskogens Hylocomium-axt och ett par 

 Dicrana; lingonris saknas. Mellan tallmo och tallskog finnas 

 alia ofvergangar. 



Hafsstrandangarna mots vara deltaomradets fasta starrangar 

 och ortrika hogvattenstrandangar. Inom saltvattenomradets 

 in re del, i hire skargardszonen, aro i sjalfva verket Car ex Goo- 

 denoughii och Agrostis alba fortfarande pa sina stallen de vik- 

 tigaste arterna. Langst inat, t. ex. emellan Grankulla och Lin- 

 nais pa Yttero, finnes likasa Juncus filiformis, men langre utat 

 ersattes denna art af J. Gerardi. Mellan Huvitus och Yttero- 

 udden utbreder sig invid Rafsofjarden en bred, langgrund strand 

 af lerhaltig sand, dar man traffar de forsta mera utpraglade 

 hafsstrandangarna. Vid vattenranden vaxer har Scirpus uni- 

 glumis och stallvis afven 8c. eupaluster i rena bestand. Langre 

 inat folja Agrostis alba och Juncus Gerardi, vidare Festuca 

 rubra (stundom f. arenaria) och Calamagroslis neglecta samt 

 stallvis Car ex Goodenougliii. Pa bara flackar, ofta nagot dy- 

 artade, ses Car ex Oederi, Trigloclmi palustre och Juncus 

 alpimis. Bland orter markas Plantago maritima, Parnassia och 

 Odontitis rubra. Liknande angar finnas pa Bredvik och Kum- 

 nas (beskr. 46). 



Nagot afvikande hafsstrandangar finnas mangenstades i 

 yttre skargardszonen och i hafsbandet pa platser, dar marken 

 ar torrare och sluttar hastigare ( beskr. 52). Har saknas dy- 

 flackar. De viktigaste grasen aro Agrostis alba och pa andra 

 stallen Calam agrostis neglecta och Festuca arenaria eller Juncus 

 Gerardi. Orter aro stadse ymnigt for handen. Bland dem 

 markas Euphrasia curta, Potentilla anserina, Leontodon auc- 

 tumnalis. Odontitis simplex och Glaux maritima. 



Tangbaddar och tangforsumpningar. Tangen, Fucus vesi- 

 culostis f. angustifolia, uppkastas pa sand- och stenstranderna 

 redan i yttre skargardszonen, t. ex. pa stranden af Yttero (beskr. 

 42, n:o 1). men likval i sa ringa mangd, att nagra egentliga 

 tangbaddar icke bildas. Sadana finnas forst langre ut, t. ex- 

 pa, yttersta udden af Kumnas och pa Sabbskiir. Egendomligt 

 nog tillvaratages tangen icke af befolkningen i och for att an- 

 vandas till godning, sasom fallet ar i manga andra skargards- 

 trakter, och darfor traffas omfangsrika tangbaddar pa lampliga 



