Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 32, N:o I. Ill 



riklig bildning af brunmosstorf som Slattholmen och narliggande 

 7 holmar forenats med fastlandet (jamfor sid. 33). Torflagret 

 nar en maktighet af anda till 0,5 m. Marken ar dock annu 

 mycket sank, stallvis vattendrankt. Kvarlefvande, tvinande 

 vattenvaxter (en och annan Hydrocharis, Utricularia, Potamo- 

 geton nutans eller Nymphaea Candida) gifva vid hand en, att 

 hogvattnet stiger upp ofver omradet, ehuruval det ofversta, 

 lefvande mosslagret harvid svaller till, sa att mossan stadse nar 

 upp till vattenytan. Flackar om 10—30 m 2 upptagas af enbart 

 brunmossa jamte namnda rester af vattenvegetationen. Dar- 

 einellan finnas ungefar lika stora. rena eller bland ade bestand 

 af Butomus, Seirpus och Phragmiies med inblandad Cicuta in. fl., 

 tvdligen rester af den vattengrasvegetation, som otvifvelaktigt 

 tidigare funnits pa platsen. Narmare den forna krossgrusudden 

 finnes i mossan en mangd formultnande allof och alkvistar samt 

 ofta gronalger kring mossindividerna. Mangenstades traffar man 

 afven ang med Memjanthes och vattenalskande Carices. 



Gyttjestranderna aro mycket karaktiiristiska for mynnings- 

 viken och Lyttskars skiirgard. De traffas val utbildade mangen- 

 stades mellan Kivini och Pihlava, invid Vakevanokka och pa 

 nagra andra stallen pa Lyttskars mark, pa Lnre sidan af Buso 

 och S&do samt pa en del af de mindre holmarna. De finnas i 

 bottnen af langgrunda vikar eller pa langsluttande stallen vid 

 niera oppna strander strax innanlor vattengriis-, resp. fraken- 

 bestandet eller det oppna vattnet, Upptill ofvergax gyttjestran- 

 den A-anligen i ang med Agrostis alba och fast starrang med Carex 

 Goodenoughii ; saledes saknas i utvecklingsserien vat till vatten- 

 drankt starrang och stallvis afven frakenbestand. Man kan ur- 

 skilja trenne typer: gyttjestrander med endast Polygonum fo- 

 liosum, med saval P. folioswn som Bidliarda aquatica och med 

 endast Bidliarda. 



Kannetecknande for gyttjestranderna utan Bulliarda (jani- 

 tor Hiiyren und., sid. 29) ar en mycket 16s och mjuk gyttja, 

 genom hvilken foten hastigt sjunker ned till det underliggande, 

 hardt packade krossgruset. Detta grus kommer stadse i dagen 

 hogre upp pa strandomradet; den losa gyttjan finnes salunda i 

 narheten af krossgrusmark, icke pa langsluttande angstrander. 

 Gyttjelagret nar en maktighet af 1—2 dm. Gyttjezonen, som 



