Acta Soeietatis pro Fauna et Flora Fennica, N:o 32, 1. 83 



Den vanligaste starrarten ar Carex rostrata (tath. vanl. 5). Pa 

 en del stallen upptrader emellertid haiforutom Menycmthes i 

 stor ymnighet och ar stundom ofvervagande i forhallande till 

 E. limosum, sa att man far en ortrik vattendrankt ang. Pa ett 

 sadant stalle mellan Makkaranjuopas of re gren och narmaste 

 krossgrushojd antecknades den 26 juni 1901: Amblysteyia 7,5, 

 Menyunthes 7, Equis. limosum 6, Carex vesicaria 6, Phragmi- 

 tes 4. Vegetationen antyder, att stallet ursprungligen varit ett 

 vattengrasbestand, i hvilket fraken knappast hann inkomma 

 innan Menycmthes upptradde. Andra stallen uppvisa forutom 

 Equisetum limosum orter, som tillhora lagunerna, (framst Nym- 

 phaea Candida) och hafva salunda sannolikt uppstatt ur frakeniing, 

 som kort forut utbildats af laguner. Man ma afven jamfora 

 beskr. 25, n:o 1, dar jamte Menyanthes 7 finnes Calla 3 — 4, 

 hvilken ofta ar kannetecknande lor vattendrankta ortrika angar 

 (t. ex. vid Broviken i Snappertuna i Nyland, Acta Soc. Fauna et 

 Fl. Fenn. 23, n:o 6, sid. 6b — 70). Nu omtalade ortrika angar ut- 

 vecklas vidare genom att Ayrostis alba (beskr. 25, n:o 3) och 

 ofta afven Scirpus eupaluster infinner sig. 



I detta sammauhang kunna omnamnas de stora stenar, 

 som forekomma liar och hvar pa angania emellan Lotsore och 

 Torbonas. Omedelbart invid stenarna finnes en vegetation af 

 Iris, Comarum, Stellaria palustris. Uppe pa en del af stenarna 

 aflagras under ofversvamningarna nagot lerblandad sand; pa en 

 sadan yta om 1 m 2 vaxte Agrostis alba 7,5, Galium palustre 

 7. litet Ambl. fluitans, Ranunculus ftammula och Gardamine 

 pratensis. 



Hogvattenstrandangar. Under denna benamning sammanfat- 

 tas alia de angar, som ligga strax ofvan hogvattenranden. \)h hog- 

 vattnet icke under alia ar nar lika hogt, kommer ifragavarande 

 angsbalte att erhalla en icke obetydlig bredd, ett par tre tiotal 

 meter (raknadt i mot vattenlinjen vinkelrat riktning) pa stallen, 

 dar marken sluttar langsamt, sasorn ju oftast ar fallet i deltat. 

 Hogvattnet medfor allehanda lost material, framst forvissnade 

 delar af vass och saf, tort gras o. d., hvilket blir liggande pa 

 marken nar vattnet drager sig tillbaka. Harvid formarkes en 

 skillnad mellan helt langsamt och nagot hastigare sluttande 

 stallen. Pa de forra sp rides materialet ofver en storre yta, pa 



