Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 32, N:o 1. 69 



landningar med gyttje-, men utan dybildning. Utvecklingens resul- 

 tat ar emellertid stadse detsamma: det uppstar en tuftatelang. 

 Pa tatelangen infinna sig snart nog buskar eller trad, eller ock 

 kan angen, ofta innan den ar fullt utbildad, sekundart oravandlas 

 till en s. k. ortang. Sarskilda orsaker betinga vidare pa en del 

 stallen uppkornsten af Calamagrostis-angax, och slutligen hafva 

 alfbranterna och deras vegetation sin egen historia. I det fol- 

 jande skall darfdr sarskildt behandlas vaxtligheten i alfven och 

 dess forgreningar, de afstangda vikarna och deras vegetation 

 samt dennas utveckling till fraken- och starrangar afvensoni 

 vattendrankta ortrika an gar, vidare hogvattenstrandangarna, de 

 sekundara ortangarna, tuftatelangarna, Calamagrostis-amgaxna,, 

 bankarna och sandtillandningarna med olika utvecklingsfaser, 

 gyttjetillandningarna, busk- och tradbestanden, fordjupningar i 

 deltaslatten med moss- och flvartade stallen m. m. samt alf- 

 branterna med deras vaxtsamhallen. 



Alfven och dess forgreningar. De olika delarna af alfven 

 och flodarmarna kunna med hansyn till vattendjup, stromha- 

 stighet och vegetation fordelas i tre grupper: de laugsgaende 

 hufvudstromfarorna. bi- och tviirarmarna samt de igengroende 

 adrorna. De forstnamnda utmarkas genom storre vattendjup 

 (7 — 3,5 m; jamfor sid. 14), storre stromhastighet, liflig trafik 

 med ftngbatar och segelfartyg samt stockflotning och ofta afven 

 genom storre bredd. Med undantag af plankton, som icke nar- 

 mare undersokts, forefinnes vegetation endast langs strand- 

 braddarna, dock icke ofverallt; niickrosor saknas. furutom pa ett 

 fatal stallen. Till denna grupp bora Vanhajoki och Isojoki, d. v. s. 

 alfven fran F'riby till staden. vidare Lotsoreadran, Lanaadran med 

 Lanahaara (Arkkujoki) och Lanajoki, Indero- och Lillraumo- 

 adroma. — Bi- och tvararmarna aro grundare, fran omkr. 2 dm till 

 nara 2 m, och stri'mihastigheten ar har mindre. Mestadels aro de 

 afven smalare. De langsgaende af dem utmarka sig genom en 

 grund troskel eller atminstone mindre vattendjup i adrans 6f- 

 versta del. Dessa adror trafikeras nastan uteslutande med rodd- 

 bat. Vegetationen stracker sig langt ut fran stranden, dock 

 sallan ofver hela vattenytan. Nackrosor finnas i de fiesta hit- 

 h(")rande armar, men vattenmossor och de for de igengroende 

 adrorna karaktaristiska karlvaxterna saknas. Hit hora Skrifvar- 



