M Hat/rat. Bj5rneborg8traktens vegetation och kiirlvaxt flora. 



sluttningen upp till skarets kron (jamfor vegetationsbeskr. 49). 

 Mindre sandstrandsomraden finnas pa Oudoursholm och Kumnas. 

 Kit rati vidstriiekt och tillika mycket typiskt sadant traffas pa 

 sodra sidan af Yttero udde. Har ligger stranden oppen och 

 utan skydd for hafsvagorna, hvarfor mangder af sand vrakas 

 upp. Och da landhojningen darjamte oafbrutet vorkar. finnes 

 stadse tillgang till nytt material. Den uppkastade sanden torkai 

 vid lagvatten och tores af vinden upp&t land. Sanden anhopas 

 invid skogskanten, dai man traffar en vacker dyn, som stracker 

 sig fran trakten af Hattfuru trask nt emot udden invid I'paro- 

 torpen. Innaufor denna dyn. som nar en ansenlig hojd, 

 folia anda till Yttero gard och jamvagen Here lagre dyner, 

 stundom afbrutna af ett storre sandfalt, stundom upplosta till 

 en rad kullar och mindre ryggar. Den stora dynens vindsida 

 ar pa stora strackor har; kronet och den hranta lasidan bara en 

 torftig och gles gras- och ortvegetation (beskr. 4oi samt stalh is 

 graal och glest staende tallar. De inre dynema bekladas af 

 talhno och tallskog. Emellan dynerna ligga fuktigare sankor. 

 dels tranga och smala. dels vidare. stundom utvidgande sig till 

 sma skitter. Pels arc sankorna rati grunda, dels aro de dju- 

 pare. och i dem finnes da ofta vatten: har traffas ofver ett halft 

 tiotal sma trask. 1 vattensamlingarna bildas dy och eyttja, och 

 i en del dalder. hvilka afven de mahanda tidigare itmehallit 

 vatten. finnes ett tunt lager matjord. som narniare Iparo-torpen 

 upptagits till aker och ang. Emellan dynens slutpunkt midt- 

 emot Bjornholmen och jarnvagen, som for ofver till Mantyluoto. 

 utbreder sig ett storre matjordsonirade med omvaxlande angs- 

 mark och lundar af klibbal. Detta omrade. som utgor fort- 

 sattningen pa den utanfor belagna. grunda viken. har tidigare 

 varit hafshotten. och pa grund af platsens jamforelsevis skyd- 

 dade lage har sanden blifvit i hog grad uppblandad med ler- 

 och gyttjepartiklar. Tydligen har afven alfvens narhet utofvat 

 inflytande: en del af det finare material alfvattnet nedtrans- 

 porterat har har. strax pa sidan om hufvudstromfaran, sjunkit 

 till botten. Fortsattningsvis vaxer Yttero udde pa nordostra 

 sidan genom att alfvattnet tillfor finare sandpartiklar och lera. 

 Vid uddens yttersta parti ar vattnet pa denna sida mycket 

 grundt, och en half km utanfor hoier sig en sandbank. Kirri- 



