Acta Societatis pro Fauna ct Flora Fenuica, 32, N:o 1. 31 



Sasom for mynningsviken egendomliga arter kunna betrak- 

 tas Polygonum foliosum, Potamogeton gramineus, Isoetes lacustre 

 och Ranunculus pellatus. De tva fdrstnamnda forekomma re- 

 dan i deltat vid Torbonas. Polygonum-arten afven hogre upp vid 

 alfven, men blifva i mvnningsviken vmnigare och stallvis ton- 

 gifvande; de bada senare ga daremot upp endast till resp. Yli- 

 nokka och Kahaluoto. Isoetes vaxer pa nagot djupare vatten 

 narmare stranderna. II. peltatus pa oppnare stallen i safbestan- 

 den, P. gramineus innanfoi och uti vattengrasbestanden. F6r 

 mynningsviken karaktaristisk ar afven Bidliarda aquatica, som 

 forekommer pa strander af olika slag. Denna viixt synes garna 

 uppsoka sadana stallen, dar andra arter af nagon orsak (betning? 

 grafning) sta glest eller saknas. 



Lyttskars skargard omfattar en rad sma oar langs fast- 

 landsstranden fran Tarnoura till Alholmen saint de langre ut 

 belagna Buso med Koivuluoto. Varppukarit, Granskar med kring- 

 liggande holmar och Sado-gruppen (Stora Sado och Norra Sado). 

 Hit upp nar sannolikt nagon gang blandningsvatten med ringa 

 salthalt. hvarom mera langre fram. Mynningsvikens vatten- 

 grasbestand stracka sig (1901) fran Kahaluoto forbi Linderi kross- 

 grusholme och Vakeviinokka, afbrutna endast af den smala 

 Sastmola-adran, ut till Koivuluoto och sydostra udden af Buso. 

 Hiir ar ett afbrott, men pa andra sidan Busi") traffas anyo vat- 

 tengras ut till Varppukarit, hvarefter yttre gransen gor en lang 

 bage tillbaka uppat mot Leppakari och till narheten af Sliitt- 

 holmen, darifran den ater drager nedat till Pitkakari och Al- 

 holmen for att pa denna holmes hire sida upphora inne i viken. 

 Vattengrasbestanden aro till storsta delen bildade af siif (Scirpus 

 Tabernaemontani). Till dem ansluta sig ratt vidstrackta cha- 

 race-samfund, dar Chara fragilis intager en framstaende plats. 



Oarna och holmarna i Lyttskars skargard besta till ofver- 

 vagande del af krossgrus, dar man traffar den for sadan mark 

 utmarkande vegetationen. Stranderna atfoljas af ett klibbals- 

 balte, som stallvis utviclgar sig till sma klibb alslundar. Pa, 

 Buso och Sado traffas pa nagra stallen laga berg, har och dar 

 afven vid vattnet. I vikar aro gyttjes trail der med Polygonum 

 foliosum fortfarande allmanna. Daremellan traffas s ten stran- 

 der med smA, och nagon gang medelstora stenar. Vastra sidan 



