30 Hciyrcn, Bjorneborgstraktens vegetation oeh karlvaxtflora, 



lefver af formultnande tang och andra alger, som kastats upp 

 och fastnat i springorna), pa sand- och stenstrander, utan afven 

 pa, formultnande tangmassor (t. ex. pa. Sabbskar utanfor Bjorne- 

 borg). Det ar salunda knappt tvifvel underkastadt, att denna art 

 hor till den grupp halofyter, som fran hafsstrandens vaxtsam- 

 hallen sokt sig upp till manniskornas odlingar och boningar 

 (jamfor t. ex. Eug. Warming, Dansk Plantevaekst I, sid. 294). 

 Till och med synes det mojligt, att Festuca distans i framtiden 

 kommer att pa ruderatplatserna vinna en storre utbredning an 

 hvad den tills vidare ernatt. 



xifven andra af de for Bjorneborgstrakten antecknade 

 hafsrelikterna aro kanda fr&n platser, som ligga langt ifran haf- 

 vet. Salunda forekommer Glaux maritima (Hartman 1. c, sid. 

 128) i Uppland vid Fyris-an och i Torstuna socken (hiir dock 

 vid en saltkalla) samt vid flere aar i Skane. och Plantago ma- 

 ritima ar allman pa manga stallen i det inre af Jylland (War- 

 ming 1. c, sid. 293). Spergularia marina upptrader enligt Neu- 

 man (1. c, sid. 555) i Sverige vid en del storre insjoar, sasom 

 Venern och Malaren, med en egen form. Rumex crispus ar fun- 

 nen pa flere stallen i det inre af Finland. 



Vegetationen i iilfvens mynningsvik, som kan anses 

 omfatta omradet fran Ylinokka och Kivini till Buso och Pihlava, 

 paminner delvis om deltats. Vattengrasbestanden, som re- 

 dan vid Valisanta och Tukkiluoto utbreda sig ofver en vidstrackt 

 areal, fortsatta namligen vidare ned&t pa hvardera sidan om 

 hufvudstrommens fara. Dock forandras sammansattningen till 

 en viss grad, i det att Phragmites drager sig undan narmare 

 stranderna, medan Scirpus Tahernaemontani ensam intager stora 

 omraden, framfor allt strax SW om hufvudstromfaran (1901). 

 I samband med dessa safbestand upptrada storre Sparganieta. 

 Stranderna aro pa de stallen, dar krossgruset nar ned till alfven, 

 nagot brantare an i deltat; har traffas stenstrander med sma 

 stenar. Pa. andra stallen, sarskildt vid de langgrunda vikarna, 

 finnes pa stranderna samma vaxtlighet af fraken och starr 

 som inne i deltat. Ej sallan ses egendomliga gy t tjestrander 

 med Polggonum foliosum (Hayren und. sid. 29 B). 



