Acta Societatis pro Fauna ot Flora Fcnnica, 32, N:o 1. 37 



santa, fran hvilken man kan vada ofver till Mantyluoto. Ett 

 par km upp emot Pihlava, an da tills man stoter pa tie forsta 

 villoma, ar stranden fortfarande langgnmd och bestir af dylik 

 tillslammad. lerblandad sand. Detta strandparti uppvisar ett 

 egendomligt slag af bagformiga, med hvarandra |)arallella, laga 

 ryggar och fordjupningar, hvilka lopa snedt emot stranden, i 

 skarpt spetsig vinkel med strandlinjen emot Mantyluoto. Dessa 

 ojamnheter, Bom paminna om vagor eller laga dyner, synas 

 hafva uppkommit genom inverkan af vagavallet pS den vida 

 fjarden utanfdr. Narmaet vattnet forekomma har angar af olika 

 slag bade pa hojder och i dalar, men nagot mat bara hdjderna 

 dungar af al, bjork m. m.. medan i fordjupningama fortfarande 

 traffas angar. Denna iogonenfallande foplelning af vcgetationen 

 hiirskar inom ett jamforelsevis small balte. Hogre nppat land 

 vidtager granskog. som narrnare jarnvagen dfvergar i tallskoj/ 

 samtidigt som marken hojer sig. Omkring 2 Va km fran Pih- 

 lava traffas vid stranden de forsta kullarna af krossgrus. och 

 nagot E om dem samt strax E om Yttero gard Banker sig 

 marken mot en stone dal. som Btracker sig tvars ofver udden 

 till Einajarvi trask och Bredviksbukten. Denna dal upptagea 

 till stor dei af lera och utgor det forna, mi igenfyllda sundet 

 emellan Yttero och Indero. 



Yttero-uddens tillvaxt i sydvast ar afbildad och beskrif- 

 ven af Wahlroos (sid. 20). Ar 1400 var Ytterd annu en 5. 

 Ar 1689 var on forenad med fastlandet och i S farms en ny- 

 bildad holme, Langoura. medan sydvastra •stranden gick ifran 

 Hattfuru davarande vik strax ytterom Kerijarvi och Fatiiarvi. 

 Ar 1805 hade namnda holme forenats med Yttero. och syd- 

 vastra stranden hade forskjutits 0,5—1 km utat. Ar 1889 hade 

 strandbramet har ytterligare nagot tillvuxit, och W om Langoura 

 hade tillkommit ett ofver 1 km bredt landommde. hvarjamte 

 Bjornholmen, Sandholmen. Herrainpaivaluoto och Grasoura, hvilka 

 alia besta af krossgrus. hade forenats med hvarandra och Yt- 

 tero. For ar 1907 slutligen kan antecknas, att strandbramet 

 sydost om de tre sistnamnda forna holmarna blivit icke obe- 

 tydligt bredare an hvad Wahlroos pa sin karta afbildat. 



