146 



Hayren, Bjfirneborgstraktens vegetation ock karlvaxtflora. 



9. I NW finnes en i det ofversta sandlagret tamligen torr, 

 omkr. 20. m 2 areal, dar vegetationen ar gles och sand genom vindens 

 inverkan aflagsnats, sa att manga vaxter bilda tufvor. Har antecknades: 



June, filif. 1 ) 7,5 i omkr. 0,5 dm 2 Xasturt. palustre i gr. Ill — IV 5 ). 



t. IV— VII, mest V— VI. 

 June, lamprocarpus 4 — 6 2 ). 

 Aera caespitosa 7,5 i t. 3 ) IV. 

 Agr. alba 7,5 i 1—50 dm 2 1. Ill— IV. 

 Alopec. fulvus i gr. 4 ) III. 

 Rumex acetosa 7 i 2 — 100 dm 2 



gr . HI— IV. 



Equis. arvense 7 i 2 dm 2 fl. enst. 

 Sagina procumbens 7 i gr. enst. 

 Spergula arvensis 7 i gr. enst. 

 Cerastium triviale enst. 

 Matric. inodora enst. 

 Potent, norvegiea enst. 



Andra hoi men. 10. Vid stranderna Equis. limosum 7 i ett 

 bestand, som blir anda till 30 m bredt. Marken ar mot vanligheten 

 mycket ojamn. I fordjupningarna finnes ofta vatten, och dar upptra- 

 der ofta Graphephorum. 



11. Invid en lang fara fran NW mot SE hojer sig marken 

 hastigt, 10 — 15°. Jamte de vanliga sterila mossorna, som nastan 

 tackte sanden mellan de ofriga vaxterna, antecknades pa sluttningen: 



Juncus bufonius 6 ) 7. 



Calamagrostis neglect a 4. 



Agrostis canina enst. 



Poa trivialis enst. 



Equis. limosum 7. 



Gnaph. uligin. 7 ; 7 (1 — 2 cm hog). 



Bidens sp. 7 j 6. 



Nasturt. palustre 7 ) 6. 



Veronica scutellata 7 ) 5 — 6. 



Equis. arvense 4—5, nedat 0. 

 Polygonum sp. 7 ) 7 i gr. enst. 

 Comarum enst. 

 Potentilla anserina enst. 

 Ranunc. acer enst. 

 Spergularia campestris enst. 

 Potentilla norvegiea enst. 

 Salix bicolor 8 — 4. 



12. Platsen ofvan sluttningen. Omkr. 1 m hogre an vattnets 

 niva. Nastan horisontal och plan. Bredd 10 — 15 m. 



') f. pnsillus Fr. 



2 ) Standea klena, sma, tuflika. 



3 ) Tufvornas bade hojd och diameter 0,2 — 1 dm. 



4 ) Hvarje grupp bestar af 1 — 4 stand. 

 s ) Hvarje grupp af 1—3 individer. 



6 ) Spenslig och svag. 



7 ) Alldeles unga plantor. 



