70 Hayren, Bjcirneborgstraktens vegetation och karlvaxtflora. 



och Kimbaadrorna, Jyrajuopa, Hjulboleadran, Makkaranjuopa, 

 Leimaninjuopa, Kalaforniska adran, Lanajokis nordostligaste 

 smala gren, Kolmihaaranjuopa och Valisannanjuopa. Narmast till 

 biarmarna ansluter sig Harpo agren (Harjunpaanjoki), mahanda 

 afven Mustajuopa och Varvourinjuopa, i hvilka tva adror ve- 

 getationen och stranderna forstorts af stockar, som ligga upp- 

 staplade i flere lager pa. hvarandra. — Tredje gruppen slutligen 

 omfattar de igengroende och delvis igengrodda adrorna, hvilka 

 allaredan aro afstangda i sin ofre del. Har ar den fria vatten- 

 ytan inskrankt till sma laguner, och de mellanliggande vege- 

 tationstackta ytorna intaga ofta langa strackor. Stallvis kan 

 man passera ofver adran utan att sjunka in. Afloppsvattnet fran 

 holmarnas hogre belagna delar silar sig langsamt fram genorn 

 dessa adror, och i en del af dem kan man vk\ rikligare nederbord 

 tala om svag strom. AmbUjstegium-axtQY upptrada, ofta i stor 

 ymnighet. Darjamte observeras Hydrocharis morsus ranae, 

 Rumex hydroi 'apathum m. fl. Hit aro att rakna Koivistoadran 

 pa Aittaluoto. Koukkujnopa pa Borgmastarholmen samt Vaara- 

 juopa och Lanajuopa pa Stora Hastholmen. — Hvarje flodarm 

 har att nppvisa flere olika standorter och vaxtsamh alien, men 

 da dessa bilda en val afgransad komplex, blir det lampligast 

 att behandla dem i ett sammanhang. Flere af flodarm arnas vaxt- 

 samhallen igenfinnas dessutom uti och innanfor de igengroende 

 vikarna samt ntbreda sig har ofver storre ytor : hvarfor de 

 langre fram blifva foremal for en mera ingaende redogorelse. 



De langsgaende huf vudstromf arorna sakna stall- 

 vis vegetation. Framfor allt ar detta fallet i den mest trafike- 

 rade af dem, Lotsoreadran, som dessutom regelbundet uppmudd- 

 ras och i sin ofre del ar forsedd med strandskoning. Allt detta 

 verkar jamte den storre stromhastigheten hammande pa, vaxt- 

 ligheten. I flertalet fall, sarskildt ofvanfor staden, traffas dock 

 narmast strandbradden en till nagon meter bred zon med vaxter, 

 hvilka na upp till eller hoja sig nagot ofver vattenytan. Langst 

 utat, till 1.5 m djup, vaxer Potamogeton perfoliatus och dar- 

 jamte ofta Spargmiium simplex f. longissima. Narmare stranden, 

 pa ett djup af 1—2 dm, ar SagiMaria sagittifolia tongifvande. 

 Den upptrader antingen ensam (vanligen med tatheten 6 — 7) 

 eller (tath. 6) tillsammans med Sparganhim simplex f. longis- 



