100 Hciyren, Bjo'meborgstraktens vegetation och karlviixtflora. 



Videsnaren aro allmannare an alsnaren. De besta af enbart 

 Salix bicolor eller af denna art med vanligen sparsam inbland- 

 ning af Salix pentandra, Alnus incana och A. glutinosa. 

 Klibbalen ar vanligen underlagsen graalen. Afven uti dessa 

 snar traffas flere orter mer eller mind re ymnigt: Lysimachia 

 vulgaris, Galium palustre, Filipendula ulmaria. Cirsium palustre, 

 Comarum, Caltha. Bland gras markas Calamagrostis purpurea, 

 Juncus filiformis och pa andra stallen Aera caespitosa m. fl. 

 Darjamte finnas en del mossor i de hogre upp pa deltaslatten 

 belagna videsnaren, hvilka dock icke narmare undersoktes. 

 Alfbranternas videsnar omtalas langre fram. 



En lund med graal och asp jamte inblandad bjork 

 (B. verrucosa) och hagg traffas pa, sydspetsen af Saaris, saledes 

 ratt hogt upp pa deltaslatten. Har ses en och annan liten ronn, 

 Bibes rubrum och Rubus Idaeus. Bland orterna markas Melan- 

 dryum rubrum, Paris quadrifolius, Angelica silvestris, Filipen- 

 dula ulmaria, Anemone nemorosa, Chaerophyllum, Majanthemum, 

 Oxalis och Stellaria nemorum, bland grasen Aera caespitosa. 



Bjork be stand en pa alluvialmark uppsta ur videsnar 

 eller direkte ur tatelangen. De kunna vara bildade af saval 

 Betula verrucosa som B. vubeseens. Sarskildt den senare arten 

 ar ofta lagvaxt och buskformig samt kan bilda tata bjork snar, 

 t. ex. vid Indero by. Bjorkskogen ar daremot oftare bildad af 

 masurbjork. I bjorkbestanden invandrar granen. 



Granskogen pa nordspetsen af Saaris ar till en del af 

 vanligt slag med Hylocomium proliferum m. m., till en del af en 

 mera lundartad karaktar. — Langs den back, som i oster flyter 

 genom skogen, observeras inblandad graal med rikligt Graphis, 

 stubbar med Plagiothecium-a.rter, Tetraphis etc., Aspidium 

 phegopteris m. fl. — Narmare Vanhajoki ar mosstacket icke mera 

 slutet, utan upplost i 0,5 — 1 m 2 stora tufvor, och pa myllan mellan 

 tufvorna finnes riklig Oxalis 7 samt Adoxa. Afven pa mosstuf- 

 vorna ar ortvegetationen riklig samt utgores af Oxalis 7 och 

 Aspidium dryopteris 7 (beskr. 5). — Stundom finnes i granskogen 

 pa alluvialmark rikligt med Polytrichum. commune, som t. o. m. 

 kan bilda en tackande, endast flackvis afbruten matta. Marken 

 ar harvid ratt fuktig. Granskogen har uppkommit fran utanfor 

 liggande klibbalbestand, och ofta ser man i skogens nedre parti 



