Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 32, N:o 1. 99 



foljes af ett balte med flackar af namnda Scirpw-axt och dy- 

 lika af Ranunculus reptans. Langre inat vidtager en zon med 

 grupper af Scirpus eupaluster och instrodda flackar af samma 

 vegetation som i foregaende balte samt flackar af annuella, lera 

 och gyttja alskande vaxter: Callitr. verna, Elatine, Subularia. 

 Upptill foljer vidare Equisetum Umosum tillsammans med en 

 gles matta af Ranunculus reptans samt slutligen starrang 

 (beskr. 30, n:o 1—6). 



Deltaslattens busk- och tradbestand hafva tidigare l korthet 

 omtalats (sid. 20). Videtelningar antraffas redan i sandtilland- 

 ningarnas frakenbestand (beskr. 13) och, likasom afven altelningar, 

 pa hogre belagna angar af olika slag, sarskildt pa tatelangarna. 

 dar de dock afrnejas vid hoslattern. Om daremot telningarna 

 fa sta fredade. utbildas inom forloppet af nagra ar al- och 

 vid esnar, som salunda kunna folja omedelbart ofvanfor ang med 

 Agrostis alba eller Carices. Alsnaret pa Uusisanta (beskr. 34, 

 n:u 3) ar hogst fern ar gammalt (1907). Detta snar bestar af 

 ett 30-tal buskar af Alnus incana och blott 4 a 5 buskar A. glu- 

 tinosa samt ett par individer Salix bicolor. Undervegetationen 

 ar annu icke den for snaren typiska, utan innehaller nagra af 

 de omgifvande angarnas vaxter i tynande och sterila exemplar: 

 Agrostis alba. Carex aquatilis, Equisetum fluviatile. Alia dessa 

 aro ratt ymniga (6—7). Darforutom markas de likaledes ym- 

 niga Galium palustre (7) och Viola palustr is (5—6), hvilka kunna 

 betecknas sasom alsnarvaxter. Utanfor snaret traffas spridda 

 albuskar, hvilka utvisa huru snaret kommer att tillvaxa: bland 

 de manga plantorna pa de omgifvande angarna blifva nagra i 

 tillfalle att skjuta upp, mellan de till en borjan spridda buskarna 

 uppvaxa andra, mellanrummen blifva allt mindre, och slutligen 

 sluta sig buskarna samman med hvarandra och med snaret. — 

 Alsnaret p& Krootilansanta (beskr. 30, n:o 8) ar aldre. Har 

 finnes ungefar lika mycket graal som klibbal och dessutom 

 nagot Salix pentandra och S bicolor (1901). Undervegetationen 

 varierar pa olika flackar, och i densamma ingar Aera caespitosa 

 afvensom nagra ymnigt forekommande orter: Lysimachia vul- 

 garis och L. thyrsiflora, Viola palustris. Sparsammare aro Poa 

 pratensis, Phragmites och Ranunculus acer. 



