186 Hayrhi, Bjorneborgstraktens vegetation oeh k'arlv'axtflora. 



1897 fran sodra Osterbotten, som ju ligger nordligare, angifvas 

 503 arter och fran sodra Tavastland, dar hafsstrandvaxterna 

 saknas, icke mindre an 635 arter, hvarvid likval nagra af de 

 vanligaste hybriderna fatt galla sasoin arter och af Hieracia de 

 viktigaste kollektivfonnerna medraknats (Atlas ofver Finland, 

 N:o 10 C, sid. 4). 



Systemet och nomenklaturen aro i hufvudsak desamma 

 som hos P. Ascherson och P. Graebner i deras „Synopsis 

 der mitteleuropaischen Flora" afvensom „Flora des nordost- 

 deutschen Flachlandes", saledes i det narmaste afven desamma 

 som Harald Lindberg anvander i sin „Enumeratio plantarum 

 in Fennoscandia orientali sponte et subsponte nascentium". 



For att angifva det stone eller mindre antalet fyndstallen 

 anvandas sju frekvensgrader : mycket allman, freqventissime 

 (fqq); allman. freqventer (fq); tamligen allman, satis freqventer 

 (st fq); har och dar, passim (p); tamligen sallsynt, satis raro 

 (st r); sallsynt, raro (r); mycket sallsynt, rarissime (rr). Den 

 ymnighet, hvarmed arterna upptrada pa fyndstallena, har be- 

 tecknats med sex grader: mycket ymnig, tackande, copiosissime 

 (cpp); ymnig, riklig, copiose (cp): tamligen ymnig, sat copiose 

 (st cp); tamligen sparsani, sat parce (st pc); sparsam, parcius 

 (pc); mycket sparsam, parcissime (pec). De frekvens- och ym- 

 nighetsgrader saint andra uppgifter, som meddelats af sarskilda 

 personer, sta for meddelarenas rakning; sjalfva artbestamningen 

 har i en del fall af forf. kontrollerats. 



Vid jamforelse af uppgifterna med hvarandra och med 

 uppgifter angaende frekvensen fran andra trakter ar att marka, 

 att en del arter inom det undersokta omradet aro relativt sall- 

 synta af den orsak, att for dem lampliga standorter saknas. 

 Sadana aro t. ex. flere Carex-avtew 



Den uppmarksamma lasaren formarker i det foljande en del 

 luckor, hvilka harrora dels daraf, att nagra trakter ratt flyktigt 

 besokts, dels af att vissa vaxtgrupper, till exempel Hieracia, alls 

 icke eller blott i inskrankt grad blifvit beaktade, luckor. hvilka 

 val efter hand skola fyllas af andra, framst Bjorneborgstraktens 

 egna botanister. Salunda kunna sasom arter, hvilka antagligen 

 i en framtid komma att i trakten upptackas, namnas foljande: 



