8 Backman, Floran i Lappajarvi jamte omnajd. 



flacklandets natur, och ju langre inat landet man kommer, desto 

 niera kuperadt blir landskapet, anda till dess man i Soini nar 

 landryggen, som har en belt annan natur an ofriga delar af 

 omradet. Af de fa uppgifter rorande hojdforhallandena som fin- 

 nas skola har namnas de viktigaste. Esse a invid Esse kyrka 

 bef inner sig 15 meter ofver hafvet, Evijarvi sjo 61 m, Lappa- 

 jarvi 69 m, Kauhajarvi 76 m, Alajarvi minst 100 m, trasket 

 Alanen (Vahajarvi) i Soini c. 180 m, Naarasjoki, dar den skar 

 Soini landsvag c. 165 m. 1 ) — Att afven Evijarvi socken ar ratt 

 kuperad f ram gar tydligt redan af den mangd storre och mindre 

 holmar och uddar som finnes i Evijarvi sjo. Dessa holmar aro 

 stundom ratt hoga. De pa flere af de storre holmarna i norr 

 till soder lopande asarna hoja sig stundom tamligen brant anda 

 till 16 m ofver sjon. 2 ) Nagra namnvarda hojder antraffas for 

 ofrigt ej i socknen. Mest kuperad ar trakten strax oster om 

 sjon. Den rakt mot norr till Teerijarvi ledande landsvagen gar 

 backe upp och backe ned. — Ansenligare hojder traffas forst i 

 Lappajarvi. Landsvagen fran Evijarvi leder 3 km fran Lappa- 

 jarvi strand ofver sluttningen af det c. 52 m (ofver sjon) hoga 

 Hanhivuori. Hogsta punkten af Kortesjarvi landsvagen (5 km 

 fr. Lappajarvi) ar 59 m. Langre soderut sanker sig eget nog 

 vattendelaren mot Lappo vattensystem nagot, sa att hogsta 

 punkten af landsvagen till Kauhajarvi befinner sig pa en hojd 

 af endast 40 m ofver sjon. Vattendelarens absoluta hojd torde 

 salunda variera mellan c. 110 och 130 m. Stigningen mot vaster 

 ar ratt jamn, dock stracker sig ett 10 — 17 m hogt, hogst 1 / a km 

 bredt balte langs nastan hela vastra stranden af Lappajarvi sjo. 

 Bortom detta ligger en l / 2 — 1 km bred, odlad lagre mark och 

 forst bakom denim vidtar den jamna stigningen mot vatten- 

 delaren. — Oster om sjon aro terrangforhallandena mera ora- 



1 ) Uppgifterna evhallna at' distriktsingenioren i Vasa Ian, E. F. Ges trin, 

 utom for Naarasjoki och trasket Alanen, hvilka med aneroidbarometer uppmiitts 

 af lektor E,. Hammarstrom. Alajarvi sjos hojd ofver liafvet har af mig 

 endast approximativt ber'aknats. 



2 ) I alia de fall dar ej annat uttryckligen sages grunda sig hojduppgif- 

 terna i det foljande pa af mig sommaren 1905 fbretagna matningar med en 

 „Wredes afvagningsspegel". Uppgifterna gora endast ansprak pa att tjana 

 som relativa varden for hojdforhallandena. 



