Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 32, N:o 3. 11 



— Pa Vartijasaari och norra delen af Karnansaari forekomma 

 lagre porfyrhallar. For ofrigt antraffas stenar och block af 

 porfyr allmant och ymnigt pa stranderna af Kama, Vartija- 

 saari, Iso-Kannus, Lokkisaari, Pitkasto och Selkasaari och gifva 

 genom sin glansande rodbruna farg stranderna ett sareget ut- 

 seende. 



Redan tidigare omtalades den hojdstrackning, sora i SV — NO 

 stryker fram langs Lappajarvi sydostra strand. Barggrunden ar 

 har raycket allmant i dagen och flerstades observeras vidstrackta 

 bargkomplexer. De mest anmarkningsvarda aro Pyhavuori soder 

 om Viitaniemi och Rappukallio strax Oster om Pyhalahti gar- 

 darna. Atminstone det forra bildas af pegmatitiska graniter, 

 i det senare inga stora mangder biotitgneis och kvarts. 



Stort intresse erbjuda kalkbargen oster om Lappajarvi sjo 

 vid Poikkijoki och Isojoki. De aro alia belagna inom Alajarvi 

 kronoskogar, utom Kotakangas, som hor till Vindala och ar be- 

 laget c. 2 km nordost om Koskela. — De fornamsta kalkbargen, 

 Moskvankallio och Huosianmaankallio, aro belagna invid Vester- 

 backa kronotorp sydost om Saaksjarvi sjo; de hoja sig c. 8 m 

 ofver omgifningen. Pa det forra barget finnes en mangd anmark- 

 ningsvarda karlvaxter, pa det senare ar mossvegetationen syn- 

 nerligen rik. — Fyra km nedat fran Vesterbacka finnas Poikki- 

 joki kalkbrotten. 



Trakterna oster om Paalijarvenpuro i Vindala aro starkt 

 bargiga, likasa trakten kring Luomaaho och Ojajarvi. — Nordost 

 om Paalijarvi hojer sig vid sodra kanten af de vidstrackta Teeri- 

 neva-angarna Kaisan- eller Teerinevankallio. — Langs ostra stran- 

 den af Iso och Vaha Iirn stryker en bargstrackning, som vid det 

 forstnamnda triisket bar namnet Krankallio, vid det senare &ter 

 Kaarmekallio och har visar egendomliga formationer. Barget, 

 som vidtar c. 100 m fran traskets strand och hojer sig anda 

 till 24 m ofver detsamma, uppstiger i tviinne branta afsatser, 

 mellan hvilka en jamn plat& svagt hojer sig. Ofver denna plata 

 reser sig den ofre bergvaggen lodratt 6 m samt foreter saval i 

 sin helhet som i lossnade block kabformer, hvilka gifva den- 

 samma utseende af en borgruin. 



Soder och sydost om Alajarvi sjo kommer barggrunden 

 endast sallan i dagen. 



