Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 32, N:o 3. 23 



bildar of tare an denna rena bestand. I Evijarvi utgoras sko- 

 garna hufvudsakligen af gran, siirskildt i de narniare kusten 

 belagna delarna. Rena granskogar antraffas dessutom mellan 

 Esse a och Evijarvi landsvag samt nordvast om Lappajarvi sjo 

 isynnerhet narmare sockengransen mot Kauhava. Vackra gran- 

 skogar finnas afven pa slnttningarna af Pyhavuori hojdstrack- 

 ningen samt vid vagen mellan Vindala och Alajarvi. I Soini 

 aro granskogarna ofvervagande i backdalarna samt pa hojder- 

 nas sluttningar. — Sasom namnts utgor bjorken en vasentlig 

 bestandsdel af tallskogarna, ehuru den afven raed andra trad- 

 slag bildar blandskog. Rena bjorkbestand aro sallsynta, I stor- 

 sta utstrackning antraffas sadana \'id Kuopio landsvagen vaster 

 om Iirujarvi. Mindre bestand antraffas i trakterna kring Ukon- 

 maki och Hankijarvi. 



Af ofriga tradslag ma framst namnas graalen, som allmant, 

 ehuru sparsamt forekommer sarskildt i lof- och blandskogar och 

 pa holmarna i Lappajarvi och Evijarvi utgor en vasentlig del af 

 tradvegetationen. Allmant vaxer den afven utined strander, bil- 

 dande stiillvis saval har, som pa backar invid odlingar smiirre 

 dungar. Storre, rena bestand bildar graalen aldrig. — Aspen 

 ar ingenstildes skogbildande, dock antraffas har och dar smarre 

 rena aspdungar i skogar samt niira odlingar. Sparsamt upp- 

 trader den i alia slag af skogar (sallan i tallskog) samt ofta pa 

 harda strander. 



Slutligen ma i korthet namnas de talrika buskmarkerna. 

 Sadana finnas allmannast utined strander och pa fuktiga an gar 

 samt bildas fornamligast af ymnig Salix bicolor jamte mindre 

 ymniga S. aurita och S. cinerea. Pa torra, steniga backar och 

 sluttningar patraffas afven ofta snar af Juniperus eller videbuskar 

 (flere arter, ymnigast S. aurita). Ofriga buskar (Ribes arterna, 

 Rosa, Lonieera, Viburnum, Daphne) aro ej namnvardt snarbildande, 

 utom Rhamnus, som ofta upptriider ymnigt utmed stranderna. 



Hvad de naturliga angarna vidkommer, kan man skilja mel- 

 lan oppna angar och de med spridda loftrad bevuxna lofangarna. 

 Oppna angar antraffas utmed strander, sallan i skog. Norr om 

 Kangas i Lappajarvi (Tarvola by) finnas allmant tamligen vid- 

 strackta, delvis videbevaxna angar. Agrostis-angar finnas gan- 

 ska allmant, men aro oftast af ringa utstrackning. Af lofangarna 



