Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XIII. n:o 2. 11 



omojlig att betiada, emedan foten sa liitt slar igenom. I denna 

 region bar jag utom allmant upptriidande Carex canescens, irri- 

 giia, limosa, steUulata, amjmUacea, Comarnm, Calla palustris funiiit 

 t. a. Bhyncosimra alba, Carex yaucifiora och Scheiichzeria samt 

 siillsynt Malaxis imhidosa. Carex livida ar jamval funnon i flere 

 trask i Kvarken, men jag bar aldrij? lyckats komma ofver den- 

 samma. Flackmossen ofvergar mot laggarne af trasket vanligen 

 i tufvig oppen myr med ymnig Ruhiis chamwmorus, Oxi/coccus 

 palustris ocb microcarpus, Andromeda polifolia, Eriophorum vagi- 

 natum, Drosera rohmdifolia och longifolia. — Carex dioica och 

 Scirpus ccespitosus antraffas bar ocb dar pa denna standort. 

 Videarter, dvargbjork och sma albuskar upptriida jamval van- 

 ligen bar. 



Af forsumpningarna intaga de tufviga oppna myrarne fram- 

 sta rummet; de aro merendels af mycket stor utstrackning. I 

 Alavo antraffas stora taUmyrar, hvilket redan frambolls i sam- 

 manhang med skogarne; de torde dock snart ofverga i oppna 

 myrar, emedan tallskogen redan som alldeles ung offras for den 

 viktiga tjarberedningen. I Niirmo, Lappo och Ylistaro antraffas 

 de storsta oppna myrarna; de vidstrackta odhngarna t. ex. i 

 Lappo hafva i tiden varit sadana myrar. Vegetationen pa dem 

 ar fattig och enahanda i bela omradet. I Lappo fann jag pa 

 en dylik ganska ymnig Andromeda calycidata, ocksa en ny syd- 

 vasthg fyndort for denna art. Flackmossar forekomma bar ocb 

 dar, men intaga aldrig nagon storre areal. 



Om vattnen i del inre af omradet icke iiro af synnerbg 

 omfattning, bildar daremot den vidstrackta skiirgarden vid kusten 

 en den angenamaste ocb pa omvaxbng rikaste tafia af fjiirdar, 

 vikar ocb sund. Vegetationen i dessa iir ju icke synnerligen 

 rik, men i dess stalle uppvisa striinderna i detta afseende myc- 

 ken olikbet beroende af deras beskaffenbet. I grundare vatten 

 trifvas i bela omradet Fotamogeton pedinatus, filiform is och Mg- 

 riophglliim spicatum: Fotamogeton perfoliatus iir ymnig bade pa 

 grundare och djupare vatten. Allmiin iir vidare P. raginatusy 

 bvilken jag sett viixa pa djup varierande mellan en half ocb 

 mer iin tre meter. En egendombghet bos denna sistniimda 

 art, bvilken jag ej sett tidigare framhallen, iir den. att da viix- 



