Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XIII, n:o 2. 7 



Joiilsenvuori, betydligt liigre iin Simsio; delta biirg skall iifven 

 varit bevaxt med skog, men genom eldens aviirkan iir del nu- 

 mera fullkomligt naket och vegetationen darstiides ytterst torftig. 

 Dessa barg utgora en fortsattning af den pa manga stiillen af- 

 brutna hojdstrackning, som utgaende fran Lauhanvuori pa Suo- 

 menselka loper mot norr och nordost vester om Kyroelfven 

 och i Yhstaro afbrytes af denna elf. 



Langre mot nordvest patriiffa vi afbrutna hojdstrackningar 

 i Vora, oster och vester om den hkabeniimda Hlla an. De 

 lopa jamval Hksom denna i norr och soder, uppna ingen bety- 

 dande hojd, aro bevaxta med tamligen mager barrskog, ofver- 

 vagande tall^ och hysa ingen rikare vegetation. Detta iir fallet 

 med Storbarget, Baggbarget, Grannasbiirget och Osterhagabarget. 

 Daremot ar Myrbarget, beliiget invid prostgarden bevaxt med 

 tamhgen vacker granskog, och har antraffas bland annat Carex 

 digitata och Cystopteris. I narheten af Oravais moter oss ater- 

 igen kuperad mark och Oravais kyrka ligger, ehurii sa nara 

 kiisten, tamligen hogt. Socknarne norr om Vora och Lappo 

 erbjuda eljes ringa omvaxhng hvad markens konfiguration vid- 

 kommer. 



I de sydligare kustsocknarne bidrager den talrika fore- 

 komsten af erratiska block till att gifva dessa trakter en belt 

 egendomlig fysiognomi. Dels forekomma de enstaka och aro 

 da mangen gang stora som raindre bus, dels och oftast i miingd 

 hopade pa hvar andra, bildande en den mest olandiga och otill- 

 gangliga formation. Talrikast forekomma de narmast kusten, 

 men annu sa langt iniiti landet som mellan Vora och Lillkyro 

 ser man stora skogbevaxla hojdstrackor, bildade af dylika val- 

 diga block. En mangd holmar i skargarden aro jamval ingen- 

 ting annat an dylika stenkummel. I Oravais och iin mera norr om 

 denna socken blir denna formation en siillsynthet; ett och an- 

 nat enstaka block ser man visserligen, men de upptriida icke i 

 massa hopade pa hvarandra. 



Jordmanen iir dels sandig, dels lerig. Sasom regel gal- 

 ler att Nykarlebyelfven gar fram genom trakter, hvarest jord- 

 manen ofverviigande eller uteslutande bestar af sand och grus; 

 socknarne omkring Kyroelfven utmiirka sig diiremot genom en 



