51 Magnus Brenner, Finlands Hieraciuni-former. 



eller niistan lUan glandler, af smalt syllika, smalkantade, vanli- 

 gen utdraget smalspetsade, iinda till den stjernludna spetsen 

 hariga fjall. — Lojo, barrskog pa Here stallen vid Lojo by och 

 vid Lakspohja; Karislojo, Hiirjenvatsa. tallskog. — Liksom H. 

 panneiceps foga glandelharig, men bladen smalaie och spetsi- 

 gare, och holkfjallen smalare samt mer jemnbredt syllika, med 

 vanligen morkare har oeli mindre stjernludd. Paminner stun- 

 dom om H. maa'oglossum, men holkarna vida, med iifven inre 

 fjallen hariga och innersta bladet lanseltlikt med kort spets. 



66. H. panneiceps. Temlig lagvaxt. stor- och bredbladig: sfo- 

 loner som hos de foregi\ende. men mer smabladiga ; hiad mjuka, 

 morkare eller Ijusare gnigrona, kortskaftade. omvandt iiggrunda 

 eller niistan ovala — Ijredt tunglika, trubbiga, med mycket kort 

 iidd, svagt eller otandade, glest langhariga, undertill som hos 

 foregi\ende; korgskaff som hos foregaende, men med mycket sma 

 glandelhar, stundom niistan harlosa: korgar medelstora, Ijusa, 

 plana eller konkava. tiitt smalblommiga, glest radierande, svagt 

 strierade; Jiolkar gragrona, laga och vida, jemntjocka eller upp^t 

 vidgade. temhgen stjernludna, tiitt Ijust tint langhariga, med eller 

 utan desa slandelhar, af temlisen breda, kortspetsade, smalkan- 

 tade. iinda till spetsen bekliidda fjdU. — Lojo, Mongola. iings- 

 backe niira sjon, Vohls, tallskog; Sjundea, Myrans, barrskog; 

 Kvrksliitt, Sundsbers, skosisbacke. blandskog, berg och akerlinda. 

 — Skild fran H. dasylepis genom bredare, trubbiga blad, myc- 

 ket sma glandelhar och mer stjernludna Ijushariga holkar af 

 kortare ooh bredare fjiill; fran H. coalescens Norrl. genom Ijusa 

 korgar. smala blommor, och holkar med kortspetsade, iinda till 

 spetsen bekliidda fjiill och smala basfjall. 



67. H. pelliceps Lagviixt; sfoJoyier korta, hvitulliga, eller 

 gronaktiga. tunnt tiltliidna och mjukhariga, tiitt — nagot glesare 

 likformigt. vanligen storbladiga; Mad morkgragrona, mjuka, kort- 

 skaftade. ovala eller omviindt iiggrunda — tunglika eller lan- 

 settlika, trubbiga — kortspetsade, med sma tandiimnen. glest 

 lansharisra, undertill ^riV eller sronhvita. tunnt filtludna, — tiitt 

 hvitliltade, finhariga, det innersta litet, smalspetsadt, vanhgen 

 ofvan temligen starkt stjernharigt; korgskaff uppriita, grona och 

 tunnt stjernludna — grahvita och tiitare filtludna, glest eller 



