16 Magnus Brenner, Finlands Hieracium-former. 



rothladens skaft till och med langre an skifvan; bladbasen ofta 

 djupt flikad; stjelkbladen 3 — 7, vanligen djupt flikade, de ofre 

 nastan spjutlika, med tvar bas och andra flikparet langst; kor- 

 garna Ijusa, tatblommiga, fyllda, plana; holkarna vida, jemn- 

 tjocka eller uppat litet vidare, med rundad eller nastan tvar, 

 stimdom vidgad bas, bramet ungefiir lika langt som pipen och 

 inbojda fjallspetsar; stiften gula eller svagt diinkla. — Ehuru 

 salunda delvis afvikande fran exemplaren fran Kyrkslatt, Simds- 

 berg, maste de dock i foljd af den stora ofverensstammelsen i 

 ofrigt hanforas till samma art. 



28. H. macrocalyx. Hogvaxt, spad — temligen robust, vid 

 basen brun, 1— 2-bladig, enkel eller fran basen eller bladvecken 

 grenig; hlad mjuka, morkgrona, rotUad, vanligen 3 for hvarje 

 stjelk, langt, vanligen fliktandadt skaftade, stora, langstrackta, 

 lansettlika eller aggrundt lansettlika, spetsiga, eller de yttre na- 

 stan ovala, sallan aggrunda, mer eller mindre groft utsparradt 

 — framat groftandade, mot spetsen nastan helbraddade, under- 

 till mjukhariga, det innersta med stjernhar, stjelkUaden kort — 

 oskaftade, af inre rotbladens utseende och storlek — nagot min- 

 dre, afven ofvan med stjernhar, sallan jemnbredt och helbrad- 

 dadt; korgar morka, vida, ej radierande, 5 — talrika, i nastan 

 jemnhogt, qvastlikt knippe, med temligen langa, raka eller svagt 

 bagbojda, foga utstaende, gratt stjernludna — hvitt filtludna, foga 

 hvithariga skaft, sallan med nagot litet glandelhar under holken ; 

 holkar morkgra, 10 — 12 mm hoga, med vid, jemntjock eller 

 uppat litet smalare pip och kortare bram med inbojda fjallspet- 

 sar, mjukt svartfotadt hvithariga och vid basen och langs de 

 yttre fjallens kanter stjernhariga, med eller utan fa sma glan- 

 delhar, fjdll bredt syllika, kortspetsade, nastan trubbiga, morka, 

 de yttre enfargade, de inre, mer smalspetsade^ Ijuskantade, i 

 spetsen nakna; stift morka. — Lojo, Mongola och Kiviniemi, 

 smaskog af tall och graal, Linkulla, potatisland. — Genom sina 

 stora, morka holkar af glesare, mer syllikt afsmalnande fjall 

 skild fran H. basi folium Fr., Almqv., fran H. laciniaefolium 

 Brenn. ater, hvilken den star narmast, genom mindre djupt fli- 

 kade blad och mer kortspetsade, trubbigare holkfjall med in- 

 bojda spetsar. 



