Ifi Walter Lauren, Vaxtforhallandena i mellersta och sodra Osterbotten. 



strandbalte; emellan Vora och Lillkyro har jag sett valdiga sa- 

 dana formationer pa ett af stand af mer an en mil fran kusten. 

 I Oravais finnas de annu i de sodra kustbyarna, men liingre 

 noiTut saknas de. Endast enstaka block npptrada har och dar. 

 Fteris aquilina trifves garna i de trakter, dar dessa formationer 

 finnas; sa har jag antraffat den mangenstades i Mustasaari 

 (Gamla Vasa flerstades, Hostves, Veikars); mellan Vora och Lill- 

 kyro finnes den jamval pa samma terrang och redan Hellstrom 

 har antecknat den harifran (Distr.); fran Oravais uppgifves den 

 af Alcenius, jag antar, att den afven har sokt upp samma stand- 

 ort. I Lappo fann jag den pa Simsioberget pa annan lokal; 

 enar Lappo och Oravais torde vara de nordligaste punkterna i 

 de osterbottniska provinserna vid Bottniska viken, dar vaxten 

 antraffats, omnamner jag denna fyndort i delta sammanhang. 



Afven i afseende a jordmanen f ram visa kiistsocknarne olik- 

 het: den fruktbara lerjord, som utmarker trakterna kring Kyro- 

 elfven stracker sig anda upp till Vora; i Oravais omvaxla sand 

 och lera, men i socknarne norr och oster om denna, i Munsala, 

 Jeppo och Alaharma ar jordmanen uteslutande sandig. Olikhe- 

 ten i skogarnes sammansattning, en foljd af jordmanens beskaf- 

 fenhet, har a annat stalle framhallits. Man har knapt lamnat 

 Oravais norra sockengrans bakom sig och intradt i Munsala 

 forran man finner oblandad tallskog pa sandjord. Dylika tall- 

 skogar och tallmoar utmiirka socknarne Munsala, Jeppo och 

 Alaharma och afven i Yliharma upptrada de ganska vidstrackt. 



Bristen pa barg och hojdstrackningar ar vidare i ogonen 

 fallande i dessa sist namda socknar om man jamfor dem med 

 trakterna soderom dem. I Vora antraffas flere hojdstrackningar 

 och i Lappo hafva vi det praktiga Simsio med sin egen vege- 

 tation. Munsala, Jeppo och Alaharma anser jag darfor redan 

 pa grund af hvad of van framhallits bora hanforas till mellersta 

 Osterbotten. 



Vegetationen pa Simsiobarget i Lappo ofverensstammer 

 med vaxtligheten pa andra punkter af samma genom sodra 

 Osterbotten lopande hojdstrackning, t. ex. i Jurva, och pa grund 

 haraf och emedan hojdstrackningen tvart afbrytes i Lappo rak- 

 nar jag denna socken till sodra Osterbotten. En mangd af de 



