Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, T. XIII, ii:o 1. 45 



med bramet af pipens liingd, tiitt stjernludna, langt svartfotadl 

 hvitspetshariga och isynnerhet vid basen glandelhariga, fjdll 

 smalt syllika, kortspetsade — niistan trubbiga, okantade, eller 

 de inre grona med smal ryggrand af stjernludd och bred liinii- 

 kant, mot den nakna, smala, Ijusa spetsen starkt stjernludna. 

 — Lojo by, griismark i tallskog vid foten af asen. — Liitt igen- 

 kand pa sina langa blad, af de korta korgskaftens liingd eller 

 langre, och langa, glesa kantblommor; holkarna hariga, svart- 

 sprackliga af de svarta tjocka harbaserna och fa glandelhareii. 

 inre holkfjallen utan glandelhar, i spetsen nakna. 



42. H. sparsilingua. Lagviixt och temligen smabladig; 

 stoloner korta — mycket langa, hvitulliga, nagot glesbladiga, med 

 sma, smaningom aftagande blad; hlacl mjiika, morkare eller Ijii- 

 sare gragrona, som torra vanligen gulgrona, tydligt skaftade — 

 lan^iskaftade, omviindt aggrunda, med eller utan kort udd. — 

 tunglika eller lansettlika, spetsiga, mer eller mindre tydligt tan- 

 dade, temligen tatt langhariga — nastan glatta, undertill gra- 

 gronaktiga — grahvita, mer eller mindre tatt stjernludna och 

 hvithariga; korgskaft 1 — flere, upprata — uppstigande, raka. 

 morka, ofta med gron bas, glest — mer eller mindre starkt 

 stjernludna, temligen likformJgt glandelhariga och kort, niirmare 

 basen hvit-, narmare korgen vanligen svarthariga — nastan har- 

 losa, nagon gang med fjall anda ned vid basen ; korgar temligen 

 sma, Ijusa, plana eller konkava, tatt smalblommiga, kort glest 

 radierande, kantblommor mer eller mindre starkt rodstrimmiga; 

 liolkar morka eller graaktiga, laga, med svagt rundad eller nastan 

 jemntjock pip och kort, tilltryckt bram, mer eller mindre tyd- 

 ligt stjernludna, sardeles vid basen. vanligen tiitt svart glandel- 

 hariga, oftast med, sallan utan mer eller mindre rikliga langa, 

 svarta eller hvitspetsade har, fjcill temligen smala, syllika, kort- 

 eller de innersta utdraget spetsade, Ijusgronkantade, vanligen 

 iinda till den stundom svagt violetta spetsen glandel- och har- 

 bekladda samt ofta stjernludna. — Lojo as, tallskog vid exer- 

 cisplatsen, Mongola, tallskog och griislinda vid kalkbrottet samt 

 backe vid Linnais, Linkulla, griislinda, Anttila, griislinda i betes- 

 hage vid vagen till Tytyri kalkbrott samt pa Tytyri kalkberg. — 

 Utmiirkt genom sina nagot sma, tiitt smalblommiga och glest 



