18 A. Osw. Kihlman, Havainnoita Suomen Euphrasia-lajeista. 



eika tassa voi olla systemaatisista erityis-muodoista kysymysta, 

 koska samassa varressakin verhio talla tavoin vaihtelee. 



Viela suurempi on terion monimnotoisuus, ja tama on 

 sita hiiomattavampi kun sen sunruus Euphrasia- ^Mvxxn eri 

 lajeissa ylipaansa on jokseenkin konstantti ja laji-diagnooseissa 

 sille tasta syysta on annettu jotakuinkin suuri arvo. Ne 3 — 4 

 mm pitkat, variltaankin mitattomat, umpinaiset knkat, jotka 

 nakee esim. Brenner'in E. 7nicranthalla, ja ne 7 — 8 mm pitkat, 

 nakyvat ja ammottavat kukat, joita kasvaa Kantalahdella, 

 Nuotjarvella ja monessa mnussakin paikassa, ovat todellakin 

 siksi erinakoisia, etta niita tuskin luulisi samaan lajiin kuulu- 

 viksi. Vaikka varsinaisia valimuotoja naitten valilla elik'ei 

 ole niinkaan harvinaisia luulen knitenkin, etta E. latifolian 

 kukkia voi eroittaa kaksi tyyppia: pienet, autogaamiset (itse- 

 siitosta varten) ja sunret hyonteis-kukat; yhta vahan kuin 

 Impatiens, Lamiiim^ y. m. suvnissa tama kuitenkin vaatii eri 

 muotojen tai toisintojen asettamista. 



Kota on toisinaan melkein vastoherttainen, toisinaan pit- 

 kulainen, pysyen kuitenkin samassa yksilossa melkein munttn- 

 mattomana. 



Tammoisen vaihtelevaisuuden vallitessa taj^tyy kysya 

 onko kuitenkin mahdollista positiivisten, diagnostisten tunto- 

 merkkien kautta rajoittaa E. latifolian muista lajeista? Luulen 

 puolestani etta tama ei ole vaikeampaa tehda, kuin mita 

 tulee muihin Suomessa loytyviin lajiin. Pitkanivelikas varren 

 tyvi seka aikainen kukkiminen eroittaa sen jo kaikista muista 

 lajeista, paitsi E. tenuiksesta, joka taas on n^^stykarvainen. 

 Lehti-laidan harvat (tavall. 3 — 4) hampaat seka lehtilavan usein 

 silmiinpistava epasivuisuus ovat nekin omituisuuksia, jotka 

 eivat yhta selvasti esiinny muissa lajeissa; konstantit ovat 

 myoskin verrattain harvat — melk. puuttuvat karvat (nystyja 

 ei) ja selvasti lanttopainen kota; herbariossa se on tuntuvasti 

 muita hauraampi; yhta suuria lehtia kuin talla ei tavata mil- 

 laan muulla Suomen lajilla. 



Niista lukuisista muunnoksista, jotka milloin missakin 

 esiintyvat ja jotka helposti luulisi itsenaisiksi muodoiksikin 

 mainittakoon tassa ensiksi 



