10 A. Osw. Kihlman, Havainnoita Suomen Euphrasia-lajeista. 



deton. Ylemmat lelidet melkein vastakkaiset, puikeat, isoim- 

 mat usein 10—12 mm pitkat, laidassa 4 — 5 suippoa, tuskin 

 karkevaa hammasta. Suojaslehdet leveanpuikeat — pyoreali- 

 kot, lierttamaiselJa (tuskin vastakairaisella) kannalla ja laidassa 

 5 — 6 lyliytta, lyliytkarkevaa hammasta. Kaikki lelidet vih- 

 reat, Hh selvasti pitkittain juomniset, pitkin laitaa ja alustan 

 suonia, ainakin kantapuolella, usein lehden koko pinta lyhyit- 

 ten, suorien nystykarvojen peittama; sita paitsi, varsinkin lai- 

 dassa, lyhyita mutta vahvoja^ onteloja harjaksia, samanmuo- 

 toisia kuin E. strictallsi, vaan isompia. Tahka alussa taaja- 

 kukkainen, pian pidentyva. Verhio ylita karvainen kuin leh- 

 detkin, tuskin laajentunut; sen liuskat suipot, lyhyet — keski- 

 kokoiset. Terio 7 — 8 (harvoin 9) mm pitka ja 7,6—9 mm 

 korkea, alussa hyvin vaalean sinertava violeteilla juovilla^ 

 varisemisen aikana tavall. hiljDean violetti. Ylihuulen liuskat 

 2 — 3-liampaiset. Kota typakka — hieman lanttopainen, taval- 

 lisesti verhion liuskoja lyliyempi tai harvemmin niiden pitui- 

 nen, paljas tai harvakapsinen. 



Kukkiminen alkaa kesan ke^kipaikoilla tai viela myo- 

 hemmin. 



Tavataan Euroopassa kahdella, nahtavasti toisistaan jyr- 

 kasti rajoitetulla alueella, nimittain ensiksi Etela-Alpeilla ja 

 Apenniini-vuoristossa, toiseksi Polijois-Europassa (Englanti, 

 Tanska, Skandinaavia), Lansi-Yenajalla, Preussen'in molem- 

 missa maakunnissa ja Galitsiassa. 



Suomessa levinnyt yli suuremman osan maata ainakin 

 Alatornioon saakka. Etelaisimmissa maakunnissa se on aina- 

 kin paikoittain hyvin tavallinen hike villa ja kuivanpuolisilla 

 aukeilla mailla niinkuin pellonpientareilla, ahoilla, niitty-toy- 

 railla, seka runsaudessa kilpailee E. curtan kanssa. Myoskin 

 Keuruulla, Multian, Uuraisten, Saarijarven ja Viitasaaren pita- 

 jissa se nayttaa olevan tavallisin ja runsain Eu2:)h7%isia-la^ji. 

 Ahvenanmaan, Turun seudun, Uudenmaan ja Pohjois-Hameen 

 loyto-paikkoja lukuunottamatta olen eksemplaareja nahnyt 

 viela seuraavista j)aikoista: 



Ka: Kirvu, Tietavala (J. Linden). Ik: Sakkula Kivi- 

 niemi (E. Niklander). Sa: Lappvesi, Parkkarila (Th. Saelan), Lau- 



