12 A. Osw. Kihlman, Havainnoita Suomeii Euphrasia-lajeista. 



veneminen kuin rinnakkais-lajilla E. h^evijnlaWa. ja kasvaa 

 samanlaisella maalla knin tamii. Eksemplaaria olen nahnyt 

 seuraavista paikoista. 



Ah: Kemio (G-. Selin), Lohja (M. Brenner), Yihti (v. Ee- 

 hausen). N: Niirmijarven pappila (K. E. Sfcenroos); Esbo, 

 Kaitans (A. 0. K.), Kyrkslatt, Edis (M. Brenner); Borga, Laha 

 (E. Nervander); Borga, Kroksnas (Saelan & Stromborg); Ka: 

 Sakjarvi (J. V. Johnsson, E. W. Blom), Virolahden kirkolla 

 (Blom); Ik: Sakkula (A. J. Mela); St: Pirkkala; Karkku 

 (Hj. Hjelt); Hameenkyro (A. J. Malmgren); Ruovesi ja Knru 

 useassa kohden (A. 0. K.); Ta: Asikkala (E. Niklander); 

 Sa: Lappeenranta (Th. Simming); Saaminki, Kallislaks (opp. 

 K. V. Natunen); Kl: Kirjavalaks (S. 0. Lindberg); 01: Man- 

 droga; Nikola (Fr. Elfving); Oa: Wasa; (V. Lauren); Kb: 

 Liperi, Niinikkosaari; Anttola (M. Ayrapaa ja K. A. Hall- 

 strom); Kide (A. Brander); Enontaipale (Fr. V. Voldstedt); 

 Om: Raahe (E. W. Blom); Nivala (H. Tennander); Saraisniemi, 

 Venetheitto (M. Brenner); Ob: Muhoksen kirkolla; Utajarvi, 

 Lohipainua; Kuivaniemi, Kestila (M. Brenner); Kiuisamo 

 (B. Nyberg). 



"Wettstein'in mukaan olen taalla esittanyt E. brevipilasi 

 ja E. tenitistsi itsenaisina lajeina; oikeampi olisi ehka kuiten- 

 kin pitaa niita saman paalajin rinnakkais-muotoina eli alala- 

 jeina, samoin kuin esim. Gentiana amarellan alalajit axillaris 

 ja Ungulata, joiden kanssa ne ovat taydellisesti analoogiset, 

 nimittain E. brevipila syksymmalla kukkiva kesamuoto, E. te- 

 nuis kevatmuoto. Yhteista nimea kun ei valttamattomasti tar- 

 vita jaakoon semmoinen kuitenkin tassa tekaisematta. 



Aikaisen kukkimisensa vuoksi on E. tenuis arvattavasti 

 jo usein vetanyt kasvintutkijaimme huomiota puoleensa. Niin 

 on esim. S. 0. Lindberg-vainaja jattanyt eksemplaarinsa 

 Kirjavalahdesta nimella E. officinalis /8 prcecox; itse olen jo 

 V. 1884 muistiinpanoissani eroittanut sen muista Uudenmaan 

 lajeista. Ulkomuotonsa ja vahemmin suippojen lehtiliampait- 

 tensa kautta on se tavallisesti herbariossakin helposti eroi- 

 tettava E. brevipila^tdo. 



