Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XIII, n:o 5. 13 



Euphrasia curta (Fries Novit. fl. svec. 1828, var.) Wettst. 



Tota planta griseo-viridis. Caulis crassus, infra medium 

 ramosus. Folia superiora utrinque dentibus acutis 4—6; brac- 

 tese ssepe fere orbiculares, ntrinqve dentibus acutis vel saepe 

 breviter aristatis 5—7; folia omnia et calyx pilis albidis ple- 

 rumque dense hirsuta, siccata infra rugosa. Calyx fructifer 

 subinflatus, dentibus brevibus. Corolla 5—6 mm longa. Cap- 

 sula truncata vel subermarginata, calycem seqvans. 



Koko kasvi harmaanvihrea, tiheaan hapsinen, mutta nys- 

 tykarvaton, hapset verrattain pitkat, kaartuneet. Varsi tavall. 

 noin 10 cm korkea, alhaalta haarova; oksat usein + tasalat- 

 vaiset. Ylemmat lehdet soikeat, laidassa 4—6 suippoa, ei 

 karkevaa liammasta. Suojuslehdet leveammat, usem melkein 

 pyoreat, laidassa 5 — 6 (joskus 7) suippoa tai lyiiyesti karke- 

 vaa bammasta. Verhio kokonaan tai ainakin pitkin suonia 

 ja reunoja harmaahapsinen ; liuskat lybyet eli melk. kolm:kul- 

 maiset. Terio 5 — 6 mm pitka ja 4 — 6.5 mm korkea. Kota 

 verholiuskojen pituinen, typakka — epaselvasti lanttopainen. 



Kukkiminen alkaa Heinakuun. loppupuolella. 



Tama laji on levinnyt yli Keski- ja Pohjois-Venajan; 

 lannempana kay sen etela-raja, mikali tiedetaan, Schlesiasta 

 ja Koillis-Bohmenista (Eiesengebirge) Sachsen'in maakunnan 

 kautta Hamburg'in tienoille. Myoskin Englannissa ja Skot- 

 lannissa tavattu ja Skandinaaviassa yleinen. 



Meilla se tavataan yleisesti tai hyvin yleisesti etelaisim- 

 missa maakunnissa; etenkin bikevilla tai kosteilla, ruohosilla 

 merenrannoilla se kasvaa ylen runsaasti. Toijalan asemalla ja 

 Lahden ymparistossa on E. curta viela hyvin yleinen, mutta 

 pobjoisempana se nayttaa pian harvenevan levenemisessaan ; 

 ainakaan syyskuun matkalla Keuruulta Viitasaarelle mina en 

 tavannut sita paitsi Tarvaalan maanviljelysopistolla Saarijar- 

 vella (runs.). Tutkittava olisi onko pobjoisempana ylimal- 

 kain tiliea asutus eli vanha viljelys sen levenemiselle edul- 

 linen. 



Paitsi maamme etela-osista olen exemplaareja nalinyt 

 seuraavista paikoista: St: Karkku (Hj. Hjelt); Ta: Sysma, 

 Olkkola (Unonius); Sa: Eantasalmi (opp. Natunen, herb. Mela); 



