Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 42, N:o 1. Ill 



uppnar den dock i regel icke storre maktighet an 1,5 m 

 (Kartbl. 21 s. 54). Den hvarfviga leran ofverlagras vanligen 

 af sand eller yngre lerbildningar af vexlande maktighet 

 (Kartbl. 17 s. 43). Akerleran ar den allmannast i dagen tra- 

 dande lerbildningen; vanligen ofverlagrar den hvarfvig lera 

 (op. c. s. 44). Svamleran antraffas foretradesvis i kusttrak- 

 ter vid tillgrundade vikar samt i lagre belagna dalsankor, 

 af hvilka flere for ganska kort tid sedan legat under vatten 

 (Kartbl. 17 s. 45; 21 s. 55). — Saval den fina sanden som 

 leran ar i trakter, dar lofvegetation forekommer, i regel 

 kalkhaltig. Detta galler sarskildt den hvarfviga leran, hvars 

 kalkhalt ofta ar betydande: "Kalkhalten vaxlar mycket, sa- 

 lunda kan pa samma stalle antraffas skikt, i hvilka den ar 

 ganska stor, medan andra endast aro foga kalkhaltiga. Nar 

 kalkhalten ar betydlig, ager leran vanHgen en gragul farg 

 samt en ringare grad af plasticitet an i motsatt fall" (Kartbl. 

 17 s. 43; jfr afven N:o 21 s. 54). Betraffande denna lera 

 sages op. c. s. 44: "Antagligen ar den ekvivalent med den 

 hvarfviga margeln i Sverige och sannolikt pa samma gang 

 afven med den hvarfviga leran i Finland. Liksom den fdrra 

 har den sannolikt for sin kalkhalt att tacka forstoringen af si- 



o 



luriska kalkstensbildningar". Akerleran ar enligt ofvan an- 

 forda arbeten icke kalkforande: "Akerleran uppbrusar ej 

 vid behandling med syra" (Kartbl. 17 s. 44; jfr afven Kartbl. 

 21 s. 55). Vaxtligheten synes dock icke pa denna jordgrund 

 forete storre afvikelse fran den, som rader pa annan, som 

 kalkhaltig uppgifven lergrund.^) — Betraffande den alandska 

 sandens och lerans kalkhalt finnes endast ett fatal uppgifter. 



') Sasom af Hilgards undersokningar framgatt, reagera vax- 

 terna redan for en ringare kalkhalt an den, som ger sig till kanna 

 vid behandling med syror. Hanvisande till nagra tidigare studier skrif- 

 ver Hilgard ("Ueber den Einfluss des Kalkes als Bodenbestandtheil 

 auf die Entwickelungsweise der Pflanzen", 1888, s. 187): "Was unter 

 'hohem Gehalt' zu verstehen ist, habe ich a. a. 0. des Weitern aus- 

 einandergesetzt und motivirt. Es sei hier nur summarisch erwahnt, dass 

 der Beobachtung nach der Kalkgehalt, wenn er sich in der natiirlichen 

 Flora deutlich auspragen soil, um so hoher sein muss, je thoniger der 



