34 Palmgren, Lofangsomradena pa Aland. 



ofriga skuggalskande, om ock ej i sa tata grupper vaxande 

 arter markas Polygonatum multiflorum, Paris quadrifolia, 

 Platanthera bifolia, PL montana, Listera ovata, Dentaria bul- 

 bifera, Rubus saxatilis, Vicia silvatica, Lathyrus vermis, Sa- 

 niciila europaea, Angelica silvestris, Meracleum sibiricum, 

 Campanula Trachelium samt bland grasen Milium effusum. 

 Sarskildt prydlig ar Melampyrum nemorosum, som i skydd 

 af buskar och trad mangenstades bildar slutna, tamligen 

 rena bestand. Bland sallsyntheter rakna Alands lofangar 

 sadana vackra arter som Allium ursinum, Fritillaria Meleag- 

 ris, Cypripedium calceolus, Orchis mascula, Cephalanthera 

 longifolia, Epipactis palustris, Ranunculus cassubicus, Sedum 

 rupestre, Trifolium montanum, Lathyrus niger, Athamantha 

 Libanotis, Campanula latifolia. — Risen intaga i regel en 

 underordnad plats inom lofangsomradena, hvilkas vegeta- 

 tion de knappast i egentlig mening tillhora (jfr s. 135 samt 

 del II). Pa skuggiga stallen forekomma ej sallan grupper 

 af Vaccinium Myrtillus samt nu och da Pyrola rotundifolia, 

 en eller annan gang Pyrola minor eller P. secunda; pa. iorra. 

 backar kan ater Vaccinium vitis I'rfa^a vinna fotfaste.^) Moss- 

 vegetationen ar i regel svag, knappast framtradande. Oftast 

 bildas den af Climacium dendroides, Hylocomium squarrosum 

 och Hyl. triquetrum. 



Undervegetationens artsammansattning kan inom skilda 

 lofangsmarker forete ratt betydande vexlingar; de valla dock 

 mestadels icke nagon mer i ogonen fallande olikhet i vaxt- 

 tackets allmanna natur. Fastmer visar undervegetationen 

 inom landskapets lofangar en marklig enhetlighetspragel, 

 som t. o. m, gor sig gallande for mark af vasentligen olika 

 beskaffenhet; vaxtligheten kan salunda i hufvudsak vara af 

 samma natur pa svamjord som pa morangrund. Den ut- 

 slaggifvande faktorn betraffande arternas fordelning ar fuk- 

 tighetsgraden, hvilken dock inom nu ifragavarande stand- 



^) Anmarkningsvardt ar, att denna art i Lemland helt och hal- 

 let saknas pa de lofrika oarna Jerso, Nato, Idholm, Granholm, Askskar, 

 Inre Kalfskaret och Rodgrund samt i Jomala pa den narbelagna lofrika 

 Espholm. 



