24 Palmgren, Lofangsomradena pa Aland. 



(op. c. s. 53): „Pa Aland mota oss nu de forsta sakra tecken 

 till fast bosattning under jarnaldern — nagra laga, jordblan- 

 dade stenrosen med fynd fran 6 och 7 seklet." Fran tiden 

 fore ar 500 e. Kr. aro enligt Hackman (op. c. s. 43) endast 

 tvenne jarnaldersfynd gjorda pa Aland. Vidkommande bo- 

 sattningsforhallandena under den yngre jarnaldern skrifver 

 Hackman (op. c. s. 62): „Under vikingatiden (9—11 seklet 

 e. Kr.) synes 6ns befolkning fatt en stark tillvaxt att doma 

 af den stora mangd graffynd och nagra rika myntfynd, som 

 blifvit framgrafda bar. Utan tvifvel harror storre delen af 

 de till flera tusental uppgaende s. k. attehogarna eller jord- 

 tackta grafkullarna fran denna tid". Enligt muntligt med- 

 delande af Cederhvarf bar bosattningen under denna tid 

 pa Aland redan i all bufvudsak varit densamma som under 

 narvarande tid. Cederbvarf bar salunda funnit graffalt (atte- 

 bogar) fran yngre jarnaldern i sa godt som samtliga nu 

 existerande byar pa Fasta Aland. Skargarden ar af Ceder- 

 hvarf personligen tillsvidare endast flyktigt undersokt; En- 

 ligt Cederbvarf saknas emellertid sa vidt man vet attehogar 

 atminstone i Lumparland, Vardo, Foglo afvensom i Lem- 

 lands skargard. 



III. Lofangsomradenas allmanna naturfdrhallanden. 

 Plan for undersokningen. 



1. Lofangen. Lofvegetation. 



Har och hvar pa Aland — framst pa uddar, oar och 

 skar, vid vikar eller inne i landet pa eller vid randen af 

 svammarker — far som namndt det nordiska barrskogsland- 

 skapet gifva vika for en natur af mer sydlandsk, lummig 

 pragel. Den tager oftast vid redan vid stranden, mest dock 

 mer eller mindre skarpt begransad af en smalare eller bre- 



