20 Palmgren, Lofangsomradena pa Aland. 



deras forhallande till stenaldersboplatserna, 1910, s, 46). 

 Pa grund af gjorda fynd inom stenaldersboplatsen i Jettbole 

 forlagger Cederhvarf (op. c. s. 14) borjan af den alandska 

 stenalderskulturen till „slutet af dostiden (^ontelii period II) 

 eller borjan af ganggriftstiden (Montelii period III), saledes 

 ungf. till midten af 3:e artusendet f. Kr." Betraffande den 

 ungefarliga tidpunkt, vid hvilken stenalderskulturen upphort 

 pa Jettbole, skrifver Cederhvarf (1. c): „Boplatsen torde sa- 

 ledes begagnats atminstone i slutet af ganggriftstiden, men 

 mojligen annu i borjan af hallkisttiden (Montelii period IV), 

 after ar 2000 f. Kr". Pa de ofriga alandska stenaldersbo- 

 platserna torde forhallandet enligt meddelande af Ceder- 

 hvarf varit detsamma. Den alandska stenalderskulturen sy- 

 nes salunda hafva infallit under borjan af litorinatidens 

 subboreala period, mojligen redan under slutet af den 

 atlantiska perioden, hvilken senare af Sernanderka- 

 rakteriseras pa foljande satt (Die schwedischen Torfmoore 

 als Zeuger postglazialer Klimaschwankungen, 1910, s. 245): 

 „Insulares Klima mit giinstigeren, sicherlich auch warmeren 

 Vegetationsperioden als in der Gegenwart. Die Hasel- und 

 Baumgrenze hoher als heute. Kontinuierlicher Ubergang 

 in folgende Periode. — Kjokkenmoddinger-Zeit — Dolmen- 

 Zeit". Den subboreala perioden karaktariseras ater med 

 orden (1. c): „Kontinentales Klima mit sehr warmen Som- 

 mern, etwa wie in der Eichenregion Russlands. Zahlreiche 

 Seen in der Vegetationsperiode ohne Abfluss. Stipa, Trapa, 

 Kiefer und hasel erreichen in der postglazialen Zeit ihre 

 hochsten horizontalen und vertikalen Grenzen. — Zeit der 

 Ganggraber — Bronzenzeit (d, h. ca 2500 — 500 v. Chr.)." 

 — Stenaldersboplatserna pa Aland ligga enligt Cederhvarf 

 pa nivaer varierande mellan 28 och 39 m; flertalet pa ni- 

 vaer mellan 30 och 39 m (jfr Hansen: op. c. s. 46). Pa 

 grund af fynden i Jettbole betraktar Hausen (1. c.) ca 36 

 m isohypsen som invandringsnivan. „Den postglaciala land- 

 hojningen hade da, under forutsattningen af den postgla- 

 ciala gransens lage vid c. 66 m, (medelvarde for fasta 

 Aland) fortskridit c. 45,5 °/o af hela sitt belopp. — 



