122 Palmgren, Lofangsomradena pa Aland. 



allmogen. Uppenbart synes salunda vara, att den alandska 

 lofangen, lemnad at ostord utveckling, skulle sluta sig sam- 

 man till en blandlofskog af den typ, som annii mangensta- 

 des antraffas pa Aland (jfr s. 30), bl. a. pa de nyss namnda 

 oarna i Lemland och Kokar. Denna igenvaxning skulle tyd- 

 ligen framst komma till stand, genom att de enskilda trad- 

 och buskgrupperna genom skottbildning (jfr s. 36) och kro- 

 nornas successiva utvidgning allt mer och mer skulle breda 

 ut sig, till dess de slutligen sammanginge. I mindre grad 

 skulle sannolikt medverka en genom frosadd skeende for- 

 yngring. Da landtmannens lie arligen gar fram ofver lof- 

 angens oppna rum, afmejande till afventyrs under aret upp- 

 vuxna plantor af trad- och buskarter, ar det ej alldeles latt 

 att bilda sig en forestallning om den genom fron skeende 

 foryngringens styrka. Att doma af det mycket sparsamma 

 antal arsplantor, som fore slattern plaga sta att finna, tyckes 

 dock foryngringen inom lofangens oppna rum vara nog 

 svag, tydligen forsvarad af den yppiga gras- och ortvege- 

 tationen; rikligast antraffas dylika telningar pa sadan angs- 

 mark, dar vaxttacket ar lagre och glesare. — En utveck- 

 ling, sadan ofvan forutsatts, har jag faktiskt kunna iakttaga 

 mangenstades i Lemlands skargard, darifran anteckningar 

 foreligga anda sedan 1902. Den snabbhet, hvarmed lofangen 

 vaxer igen, ar i sjelfva verket forvanande stor, i all syn- 

 nerhet dar hassel ingar.^) Sa har exempelvis under tiden 

 sedan 1901 det laga naset mellan Nato och Nato-ojen va- 

 sentligen vuxit igen; man ser ej mer, som da, samtidigt 

 vatten pa bagge sidor naset. Mangenstades pa holmarna i 

 Lemland sker en utgallring ratt ofta, och olikheten i lofan- 

 gens fysionomi ar pafallande fore och efter en sadan utgall- 

 ring. Denna snabba igenvaxt ar emellertid ej ovantad, da 

 man besinnar, att den ju icke allenast betingas af nyupp- 

 vuxna skott och telningar, utan afven af de forutvarande 



') Pa Lemland: Slatholm, dar hasseln ar ymnig (V), har enl. upp- 

 gift forsok gjorts att decimera dess antal, men forgafves; sa nedhoggos 

 bl. a. en gang nastan samtliga bestand. 



