132 Palmgren, Lofangsomradena pa Aland. 



Sa ar afven fallet med de till ofvervagande del af tata lof- 

 trads- och buskbestand upptagna oarna Slatholm, Granholm 

 och Grano i Lemland. Hvad de namnda oarna i Kokar be- 

 traffar, saknas dock pa dem 10 af nu ifragavarande, for 

 oppna eller beskuggade standorter anpassade arter, hvilka 

 13 arter daremot forekomma pa det bebodda, skoglosa 

 Fasta Kokar och salunda icke garna af andra, exempelvis 

 geografiska, skal kunna anses frammande for namnda oar. 

 Ifragavarande arter aro: 



Arena pratensis Helianthemum Cha- Campanula rotun- 

 Viscaria vulgaris maecistus difolia 



Dianthus deltoides Carum carvi Chrysanthemum 



Alchemilla filicaulis Plantago media Leucanthemum 



Polygala vulgaris 



bland hvilka dock Dianthus deltoides, Carum carvi, kanske 

 afven Alchemilla filicaulis, mahanda aro att betrakta sasom 

 genom kulturen inforda (jfr s. 148 och del II). Betraffande 

 det stora flertalet af s. 130 uppraknade, till oppna eller be- 

 skuggade standorter hanvisade arter, maste val antagas, att 

 de ursprungligen inom lofvegetationen varit mer eller mindre 

 sparsamt foretradda och dar inskrankta till torra, mer eller 

 mindre oppna eller med mindre beskuggande buskarter, sa- 

 dana som Rosa och Juniperus, bevuxna angsbackar. Backar af 

 denna typ aro ju att uppfatta som naturliga slutformationer 

 (jfr s. 43, 123). Flertalet for lofangens oppna standorter 

 utmarkande arter aterfinnas ju ocksa pa angsbackarna (jfr 

 s. 68). Andra arter hafva kanske vuxit pa beskuggade stal- 

 len vid randen af loftradsbestand, dar dessa ofvergatt i 

 lagre angsmark, strander eller berg. I detta samband torde 

 ej heller forbises, att landhojningen (s. 17), som pa Aland 

 tydligen fortgatt under hela den tid, landskapet utgjort 

 hemvist for en lofvegetation, inom betydande omraden med- 

 fort en standig forskjutning utat af lofvegetation, hvarvid — 

 om ock endast for ofvergaende tid — nya oppna standorter 

 erbjudits de Ijusalskande arterna. Att man atminstone i en 

 del fall i denna landhojning har att rakna med en bety- 

 delsefull vaxtgeografisk faktor, darom lemnar det Ijusals- 



