Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 42, N:o 1. 37 



till ett narmare studium af densamma, aterstar att med nagra 

 ord, utofver det s. 30 sagda, precisera dess, eller kanske 

 rattare denna studies begransning, samt att framstalla de 

 synpunkter, enligt hvilka efterfoljande detaljerade skildring 

 ar verkstalld. 



Lofvegetationen upptager, som s. 24 namnts, foretra- 

 desvis laga kuster och skar; den ar har, liksom annorstades 

 pa Aland, bunden vid kalkhaltig grund (jfr s. 113). Da land- 

 hojningen har, dar stranderna vanligen aro langgrunda, ofta 

 successivt utat forskjuter strandformationerna, hvilkas tidigare 

 omraden i samma grad tagas i besittning af de hogre be- 

 lagna terrangernas vegetation, blir det gifvetvis i viss grad 

 en smaksak att afgora, hvilka vaxtformationer har i ett sam- 

 band borde behandlas. Samtliga, forutom de allra yttersta, 

 forrada i hogre eller lagre grad kalkhaltens inflytande och 

 forete darfor ett visst samhorighetsdrag, hvartill kommer 

 det genetiska sambandet dem emellan. Sasom i uppsatsen 

 om hafstornet framhallits (s. 40), begynner tradvegetationen, 

 representerad af al och ask, sitt intrade — om ocksa till 

 en borjan blott pa tufvor ^) — sa snart landhojningen fort- 

 skridit till den grad, att Sesleria coerulea hunnit bilda sina 

 egenartade, s. 58 beskrifna bestand (den typiska Sesleria- 

 angen). Terrangen ofverskoljes nu ej mera, eller pa sin 

 hojd endast undantagsvis, vid hogvattenstand, Sesleria-Singen 

 torde i anseende till det sagda otvifvelaktigt bora behandlas 

 i samband med den egentliga lofangen, sa mycket mer som 

 den ofta i det inre af lofangar upptager lagre partier. De 

 strandformationer, som forega Sesleria-angen, bara daremot 

 sa manga spar af saltvattnets inflytande (jfr Palm gr en 

 s. 37 — 40), att de synas mig lampligare behandlade i en sar- 

 skild uppsats, om ock detta innebar att for skargardstrak- 

 ternas vidkommande sonderdela en natur, som i sin helhet 

 skanker en egenartad pragel at afsevarda delar af det aland- 

 ska landskapet. — Likasom strandvaxterna uteslutas sadana 



^) Harmed asyftas tufformiga anhopningar af humus; deras upp- 

 komstsatt skall i en kommande uppsats blifva uppmarksammadt. 



