194 



Palmgren, Lofiingsomradena pa Aland. 



bestand; det storsta, som ar ca 50 m langt och nagra m 

 bredt samt alldeles slutet, upptager en med klibbal delvis 

 bevuxen strandsluttning mot Korso; omradet anvandes at- 

 minstone tidtals till betesmark, i markvegetationen inga: 



Aira caespitosa 

 Avena pubescens 

 Poa pratensis 



Pteridium aquilinum 

 Rumex Acetosa 

 R. Acetosella 

 Cerastium vulgare 

 C. semidecandrum 

 Moehringia trinervia 

 Arenaria serpyllifolia 

 Silene nutans 

 Actaea spicata 

 Ranunculus acris 

 Draba verna 

 Arabis hirsuta 

 Sedum maximum 

 S. album 



Bromus mollis 

 Carex leporina 

 C. Goodenowii 



S. acre 



Saxifraga granulata 

 Fragaria vesca 

 Potent ilia argent ea 

 P. verna 

 P. erecta 

 P. reptans 

 Geum urbanum 

 Filipendula hexapetala 

 Alchemilla vulgaris coll. 

 Trifolium repens 

 Geranium molle 

 G. Robertianum 

 Carum carvi 



C. caryophyllea 

 C. panicea 

 Luzula campestris. 



Pimpinella Saxifraga 

 Primula veris 

 Myosotis micrantha 

 Glechoma hederacea 

 Veronica spicata 

 V. verna 

 V. Chamaedrys 

 Plantago lanceolata 

 Galium verum 

 Antennaria dioica 

 Achillea Millefolium 

 Centaurea Jacea 

 Hieracium Pilosella. 



En synnerligen riklig forekomst bar idgranen pa Geta: 

 Mattskar. Arten forekommer bar i tallskog med en mark- 

 vegetation, som i afsevard grad bildas af Hylocomium parieti- 

 mim 0. Vacciniiim Myrtillus. De storsta exemplaren blit'va 

 bar 4 m hoga med grofva stammar; jamte dem finnas yngre 

 af alia storlekar. I strandvegetationen markes bl. a. Rubus 

 caesius. — Nedannamnda vaxtplatser aro mig bekanta (jfr 

 Conspectus): 



F g 1 6 : Flatskar (1907), Band ojen („stenbacke", W. Bren- 

 ner 1907 i H. M. P.), Jyddo ojen („in abiegno subhumido", A. 

 Arrh. 1879 i H. M. F.), „prope Noto et ex indicatione incola- 

 rum ad Hastersboda" (A. A r r h. enl. Consp.); L em 1 a n d : Grano, 

 Nato (jfr ofvan), Inre Kalfskaret (jfr ofvan), Yttre Kalfskaret 

 (enst), Granholm (jfr ofvan), Slatholm (Lauren 1886 i H. M. F.), 

 Skobbholm (B r. F I.), Slatskar (enst. pa ett par stallen), Eskskiir 

 (jfr ofvan), Jungfruskar (jfr ofvan), Korso (t. o. m. 3 m hog); 



