148 Palmgren, Lofangsomradena pa Aland. 



och obebodda trakter, draga sina slutsatser med beaktande 

 af sattet for artens upptradande. De spontant forekom- 

 mande arternas upptradande pa en gifven plats eller stand- 

 ort plagar ju i regel visa en del svardefinierade egenhe- 

 ter, som atminstone ofta icke aterfinnas hos de genom man- 

 niskans formedling inkomna, hvilka ofta forete mer eller 

 mindre tydliga anknytningspunkter vid vagar, lador o. s. v. 

 Af de i artforteckningen s. 49 — 54 upptagna arterna aro fol- 

 jande, inom lofangsomradena mer eller mindre ofta fore- 

 kommande arter med sakerhet genom kulturens fdrmedling 

 inkomna: Cynosurus cristatus, Festuca elatior, Vicia hirsuta, 

 Geranium pusillum, Viola arvensis, Aegopodiiim podagraria. 

 Betraffande nedannamnda arter bar jag daremot icke kommit 

 till slutlig klarhet (jfr del II). 



Aira caespitosa C. hirta 



Car'ex leporina 



Arenaria serpyllifolia Trifolium repens 



Scleranthus annuus Anthriscus silvestris 



Dianthus deltoides Carum carvi 



Alchemilla pastoralis Myosotis arvensis 



A. filicaulis Veronica serpyllifolia 



A. acutangula V. arvensis 



A. subcrenata Carlina vulgaris 



Medicago lupulina Centaurea Scabiosa 



Som af det foregaende torde framga, bar kulturens in- 

 flytande pa lofangsomradena varit betydande. I betraktande 

 af att en stor del lofangsomraden genom uppodling blifvit 

 utplanade, medan ilertalet annu forefintliga genom afverk- 

 ning, lofkvistning, utgallring for grasvaxtens framjande eller 

 genom att upplatas till bete i storre eller mindre grad blifvit 

 omdanade, hvarvid for en del arter lifsbetingelserna okats, 

 for andra reducerats, bor man vid studiet af dessa lofangs- 

 markers artsammansattning och grunderna till arternas for- 

 delning icke lemna ur sikte, att den nuvarande lofvegeta- 

 tionen mindre an nagon annan alandsk vegetationstyp ater- 

 speglar ursprungliga forhallanden och att salunda den stor- 



