Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 42, N:o 1. 295 



Kokar: Karlby, Finno, Hellso, Hamno; S o tt u n ga: Finno; 

 Foglo: Bano, Jyddo, Bjorkor; L e m 1 an d: Bjorko, Jerso, Grano, 

 Nato, Inre Kalfskaret, Slatholm, Skobbholm, Asko, Slatskar; Jo- 

 mala: Ramsholm, vid Degerbergsfjard, Vargsunda, Mockelby, 

 Ytterby; Hammarland: Torp, vid Postadsfjardens botten, Ap- 

 pelo, Granskar; Eckero: Finbo; Get a: Dano, Snacko, Mockel- 

 gras (Hult o. T i k k a n e n), Hockbole holme; Finstrom: 

 Godby, Grelsby, Basto; Saltvik: Nas, Ryssbole, Saggo, Boxo; 

 Sund: Kastelholm, Hulta; V a r d o: Vester-Simskala, Sando, Var- 

 gata, Vardo by, Mickelso, Buso, Ango, Bergo. 



Ranunculaceae. 



(Caltha palustris L.) 



Arten, som framst tillhor fuktiga eller vata standorter, an- 

 traffas stundom i svag gestalt och tydligen som relikt afven pa 

 Sesleria-'ingav, enst. — 3 (N:o 4, 13). Pa albevuxna strandangar 

 upptrader den stundom rikl. (pa Kokar: Ido med tathgr. 7), — 

 Allm. ofver hela omradet, bl. a. antecknad fran 25 spec.-omr, 



Kokar: Ido, Lindo, Huso, Karlby, Finno, Smedo, Hellsolandet, 

 Hamno; Sottunga: Hasto, Finno; F 6 g 1 o : Bano, Noto, Ulfverso, 

 Jyddo, Gripo, Storklobb, Klafskars Hemlandet; Lemland: Bjorko, 

 Jerso, Grand, Idholm, Nato, Yttre Kalfskaret, Slatholm, Skobbholm, 

 Asko, Idskar, Slatskar, Eskskar; Jomala: Ytternas, bjorkskog norr 

 om Mariehamn, Hindersbole, Kalmar, Klinten, Mockelo, Ramsholm, 

 mellan Kungs5 o. Brando, Kungso, Godtby, mellan Godtby o. Djurvik, 

 vid Degerbergsfjard, mellan Norrsunda o. Sodersunda, Vargsunda, 

 Dalkarlby (H. M. F.), Jomala by, Jomala ojen, Ytterby, Onningeby; 

 Hammarland: Torp, vid Bjerstrom, Frebbenby, Morby, Bovik, 

 Skarpnato, Appelo; Eckero: Finbo; Geta: Dand, Hallo (C h. E. 

 B 1 d t), Snacko, Broholm, Hockbole, Hockbole holme; Finstrom: 

 Emnas, Godby, Grelsby, mellan kyrkan o. Emkarby, Emkarby, Bjer- 

 strom, Bambole, vid Vando fjard, Lindersholm, Basto; Saltvik: To- 

 bole holme, Saggo, Boxo; Vardo: Simskala, Lango, Vargata by, 

 Mickelso. 



Actaea spicata L. 

 Mest gruppvis (2 — 7) i stark skugga inom slutna lundar; 

 garna vid bergsrotter, stundom jamte Dryopteris Filix mas 

 (N:o 72, 76, 79). 



