368 Palmgren, Lofangsomradena pa Aland. 



nato, dar standortsforhallandena aro genomgaende ogynn- 

 samma) till I. — I ofrigt antecknad fran ett antal lokaler 

 ofver hela Jomala samt fran spridda lokaler i Hammarland, 

 Geta, Finstrom, Saltvik, Sund afvensom fran Vardo skar- 

 gard. 



Kokar: Ido, Lindo, Huso, Karlby, Finno, Smedo, Hellso, 

 Hamno; Sottunga: Hasto, Finno; Foglo: Band, Ulfverso, 

 Jyddo, Noto, Gripo, Jerso, Fliso, Storklobb, Bratto, Bjorkor; 

 Lemland: Bjorko, Jerso, Grano, Ronnskar, Idholm, Nato, Rod- 

 grund, Inre Kalfskaret, Slatholm, Granholm, Skobbholm, Asko, 

 Idskar, Slatskar, Eskskar; Jomala: Ytternas, Klinten, Mockelo, 

 Kungso, Hammarudda (Br. F 1.), Vargsunda, Jomala 6 j en; H a m- 

 marland: vid Postadfjardens botten, Morby, Skarpnato, Ap- 

 pelo, Granskar, Hamnskar (C h. E. Boldt); Eckero: Finbo; 

 Geta: Dano, Isakso (C h. E. Boldt), Snacko, Finno (C h. E. 

 Boldt), Ostergeta (enl. Linkola), Hockbole holme; Fin- 

 strom: Emnas, Grelsby, Kyrkbyn, mellan kyrkan o. Emkarby, 

 Bjerstrom — Bjorko, Lindersholm, Basto; Saltvik: Hjorto (enl. 

 Pesola), Saggo, Boxo; Sund: vid Sunds kyrka, Hulta holme, 

 „har iakttagits nastan pa alia steniga angsbackar" (Linden s. 

 65); Vardo: Vester-Simskala, Vardo by. 



G. silvaticum L. 



Karaktarsvaxt for beskuggade stallen. Upptrader sa- 

 lunda inom oppnare lofangar i skuggan af trad- och busk- 

 bestand (5 — 7) samt i all synnerhet i lundangar (4 — mesta- 

 dels 5 — 7), dar den ofta, kanske framst pa svamjord, bil- 

 dar framtradande bestand, inom hvilka ofriga arter upp- 

 trada blott insprangda (N:o 52 — 64). Afven inom slutna 

 lundar upptrader arten regelbundet, men dock mestadels i 

 mindre grad tongifvande (3 — 5 endast sallan 6) och ofta till 

 ofvervagande del steril (N:o 66, 69—73, 75—82). Antraffas 

 taml. ofta afven pa oppna stallen inom lofangar samt p^ 

 angsbackar, men pa sin hojd i spridda, ofta sterila och svaga 

 individer (N:o 21, 24, 27—31, 33, 36). Nagot rikligare (t. o. 

 m. 5) samt i vackrare form kan man antraffa den pa grof- 

 steniga backar (N:o 37, 49). 



