I. Inledning. 



Ju mera mina studier ofver den alandska vegetationen, 

 sarskildt de artrika lofangsmarkernas, hunnit fordjupas, dess 

 mer har det framstatt — sasom redan s. 41 (del I) vid dis- 

 kussionen angaende programmet for denna undersokning 

 antydts — hurusom ej sallan betydande diffe- 

 renser i vaxttackets sammansattning gora sig 

 gallande mellan olika, afven tatt invid hvar- 

 andra belagna och med afseende a vegetatio- 

 nens samt de sarskilda f o rm ati o ns ty p ern as 

 allmanna drag om hvarandra nara paminnande 

 omraden (oar, uddar och liknande val begransade gebit), 

 differenser, hvilka icke blott hanfora sig till sallsyntare eller 

 pa de sarskilda fyndorterna endast sparsammare upptra- 

 dande arter, utan afven kunna inbegripa ett flertal sadana, 

 hvari den ytlige betraktarn vant sig att se nagra bland 

 vaxttackets mera framtradande element. Exempelvis ma 

 har endast anforas, hurusom Anemone nemorosa och A. He- 

 patica, hvilka pa Kokar: Ido upptrada med frekvensgraden 

 III, respektive V (s. 180), icke antraffats pa de endast pa ca 

 200, respektive 1,000 m:s afstand belagna och med afseende a 

 vegetationens hufvuddrag nara beslaktade Lind5 och Huso, 

 dar tjenliga standorter rikligen stode arterna till buds. Den 

 statliga Laserpitium latifolium, som i Lemland upptrader 

 allmant och bl. a. rikligt (IV) pa den artrika Granholm, sak- 

 nas helt och ballet pa den tatt intill nyss namnda holme 

 belagna, endast genom ett ca 50 m bredt sund fran den- 



