600 Palmgren, Lofangsomradena pa Aland. 



sig emellertid redan nii osokt fragan: Hvilken areal 

 krafdes, for att samtliga den alandska lofve- 

 getationen tilllioriga arter inom densamma 

 kunde tankas blifva i tillfalle att dar utveckla 

 s i g. Fragan torde svarligen med nil forhandenvarande 

 material narmelsevis exakt kunna besvaras, men dock unge- 

 farligen: For enhetliga standorter (oppna stallen inom lof- 

 angar, angsbackar, lundangar, lundar) gar artantalet for 

 omraden om ca 10 m:s genomskarning pa Nato undantags- 

 vis upp till ett fyratiotal arter; for ett typiskt lofangsom- 

 rade om ca 100 m i kvadrat (lofangsomradet vid Nato: 

 Nygard), omfattande samtliga standorts- respektive forma- 

 tionstyper sa nar som pa Sesleria-Singav samt back- och 

 bergknallar, stiger det pa Nato redan till 123 arter. For 

 omraden af den obetydliga areal som Lemland: Rodgrund 

 och Inre Kalfskaret med en storsta utstrackning om ca 250 

 m stiger det till 153, respektive 164; sarskildt larorikt ar 

 talet for Rodgrund, hvilket, i anseende till att omradet i 

 fraga ligger tatt intill Nato och med all sannolikhet fran 

 detta omrade erhallit sin vegetation (jfr s. 564), synnerligen 

 val torde lata komparera sig med det ofvan angifna talet 

 123 for ett mindre omrade pa Nato. Gar arealen yttermera 

 upp till samma storlek som for Granholm och Slatholm (3 — 4 

 ganger storre; jfr s. 493), springer artantalet i Lemland, 

 stallvis afven i Nordvestra skargarden (Hockbole holme), 

 upp till ca 200. For omradena Grand och Ytternas med 

 deras aterigen rundt dubbelt storre areal stiger talet endast 

 med ett tiotal, och for det annu nagot storre Bjorko icke 



komme mahanda att visa sig ocksa praktiskt latt anvandbar och ma- 

 handa utan namnvard justering tillamplig vid olika breddgrad (har 

 afses vart flora-oinrade). samtidigt som den i en del fall mahanda 

 blefve en sakrare exponent an den, som lemnas af enskilda arters 

 nar- eller franvaro. Forvisso var det ock, dar engang i forntiden 

 bygd brots, just den storre eller mindre, pa ogat mer eller mindre 

 medvetet verkande mangfalden af arter, som — jamte ett sannolikt 

 uppmarksammande af vissa enskilda arter — for nybyggaren utgjorde 

 ledstjarnan vid letandet efter tjenlig boplats, d. v. s. just vid det 

 forsta taxerandet af skogstypen. 



