606 



Palnigren, Lofangsomradena pa Aland. 



procenttalet sails ynta element icke aretten- 

 bart for den alandska lofvegetationen utmar- 

 kande drag, utan, oberoende af formationstyp, 

 betecknande for landskapets flora ofver huf- 

 V u d. *) Osannolikt synes ej, att den ovantadt hoga kontin- 



') Tages hela den alandska floran i betraktande, torde till art- 

 forteckningen pa foregaende sida vara att foga foljande 63 arter: 



Calamagrostis anindin. 



Carex remota 



C. lepidocarpa 



C. moid ana 



C. vaginata 



C. riparia 



J uncus balticus 



Blechnum Spicant 

 Asplenium Ruta murar. 

 Crijptogramma crispa 

 Botrychiuni boreale 

 B. ramosum 

 B. simplex 

 B. Matricariae 

 Equisetum variegatum 

 E. scirpoides 

 Lycopodium inundat. 

 Sparganium affine 

 Potamogeton Zizii 

 P. polggonifolius 



Potamogeton crispus 

 P. mucronatus 

 Ruppia spiralis 

 Najas marina 

 Hydroch. Morsus ranae 

 Goodyera repens 

 Microstylis monophyll. 

 Ramex Hydrolapathum 

 Sueda maritima 

 Salsola Kali 

 Stellaria uliginosa 

 St. longifolia 

 Sagina maritima 

 Honkenya peploides 

 Herniaria glabra 

 Nuphar pumilum 

 Aquilegia vulgaris 

 Ranunculus Lingua ? 

 Thalictrum simplex 

 Alliaria officinalis 

 Cakile maritima 

 Crambe maritima 



Cardamine silvatica 

 Viola uliginosa 

 Epilobium Lamyi? 

 Circaea alpina 

 Tor His Anthriscus 

 Oenanthe aquatica 

 Myriophyllum verticill. 

 Chimophila umbellata 

 Monotropa Hypopitys 



incl. var. glabra 

 Andromeda poll folia 

 Samolus Valerandi 

 Calystegia sepium 

 Thymus Serpyllum 

 Mentha aquatica 

 M. litoralis 

 Limosella aquatica 

 Veronica Anagollis 

 Litorella uniflora 

 Jasione montana 

 Lobelia Dortmanna 

 Eupatorium cannabin. 



Af de uppraknade arterna tillhora Carex montana, Botrychiuni 

 boreale, B. ramosum och Alliaria officinalis med all sannolikhet lofve- 

 getationen ; att de icke upptagits i denna studie beror darpa, att forf . 

 betraffande dem icke varit i tillfalle att i naturen bilda sig en upp- 

 fattning. Till lofvegetationen torde ock Torilis, Aquilegia samt ma- 

 handa Calystegia vara att hanfora. Den forstnamnda har uteslutits af 

 orsak, att den enda lokal, dar forf. pa Aland iakttagit arten (ett min- 

 dre Hippophaes-snar pa kusten mellan Hammarudda och Marsund), 

 icke faller inom lofvegetationens standortstyper. Sannolikt har arten 

 dock icke gjorts full rattvisa. I Medd. af Soc. pro F. et Fl. Fenn., H. 

 29 (1902—1903), s. 170 skrifver namligen Forstmastaren J. M o n t e 1 1 , 

 som till forst uppdagat arten inom vart f lora-omrade (pa G e t a 

 Dano sommaren 1897): „Sommaren 1900 besokte jag ater ifragavarande 

 stalle och fann da arten vaxande pa flere naturliga lindor inom samma 

 inhagnad, dar jag forra gangen funnit denna vaxt. Da nagon sadd af 

 hofro har ej forekommit, ar det h5gst sannolikt, att arten i fraga ar 



