Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica. 42, N:o 1. 613 



k o m s t. Uppg-iften, som for enhvar alandsk fonnationstyp 

 staller sig vansklig pa grund af landskapets starkt kupe- 

 rade terrang, hvilken gov dess vegetation till ett enda kon- 

 glomerat af miniatyrer, kompliceras for ifragavarande typ yt- 

 terniera till toljd af den starka paverkan, den i flertalet fall 

 ront fran kulturens sida (del I s. 18, 47, 115— 149) ')• 

 Lofangarna, hvilka pa Aland aro bundna vid fruktbar, ofta 

 for odling tjenlig jord och hvilka utan namnvard annan om- 

 sorg an en da och da foretagen utgallring af vedvegetatio- 

 nen lemna en riklig hoskord och ett frodigt bete, hafva 

 namligen patagligen pa flertalet hall alltsedan den stund, 

 de intagit de genom landhojningen nyvunna landen, tagits 

 i kulturens tjenst (jfr s. 22-23); intill dag som ar har bo- 

 siittningen pa Aland bra nog hallit sig just inom oinradena 

 for dessa lofangsmarker (s. 115—116). Ett forsok att 

 fastsla, hvilka arter som verkligt tillhora den 

 alandsk a lof\'egetationen, blef med andraord 

 1 i k t >' d i g t med att for e n h \' a r inom 1 o f a n g s o m - 

 radena forekommande art fastsla dessforhal- 

 lande till kulturen — att for enhvar taga stall- 

 n i n g till f r a g a n : u r s p r u n g 1 i g e 1 1 e r till f o 1 j d a f 

 kulturen inford; i d e t f 6 r r a f al 1 e t t i 1 1 f r aga n : 

 i g >' n n s a m e 1 1 e r i c k e g y n n s a m r i k t n i n g- p a v e r - 

 kad eller mahanda indifferent.-) Artforteckningen 

 s. 49—54 meddelar, hvilka af lofangsomradenas arter forf. 

 Irott sig finna dar vara att betrakta sasom ursprungliga; 



M „Sa stort har emellertid niistan ofverallt kulturens inflytande 

 pa lofangsmarkerna varit, att ett studium af dessa tillika kommer att 

 innebara ett studium af kulturens inflytande pa en betydande del af 

 Alands vaxtlighet". (del I s. 18.) 



-I „Af vikt med hansyn till forstaendet af lofvegetationens art- 

 sammansattning samt de enskilda arternas i det foljande (del III) nar- 

 inare studerade fordelning inom omradet, ar under sadana forhallan- 

 den utredandet af fragan, i hvilka hanseenden ort- och grasvaxten 

 inom den alandska lofvegetationen mojligen vore en annan, darest 

 landskapet forblifvit oberordt af manskligt inflytande" (del 1 s. 126). 

 Jfr i ofrigt del I s. 40, 109, 117, 147—149. 



