624 Palmgren, Lofangsomradena pa Aland. 



till resp. formationers artrikedom. For den tropiska regn- 

 skogen komme artantalet for den hogsta frekvenskategorin 

 salunda patagligen att stalla sig mycket lagt; for de artfat- 

 tigaste arktiska formationerna daremot mycket hogt (s. 553). 



7. — Det anmdrkningsvardt dfverensstdmmande forlop- 

 pet hos kurvorna i diagram II utgor patagligen ett vittnes- 

 bord ddrom, att de vid specialomrddenas undersokning be- 

 gdngna felen i form af forbiseende af en eller annan vdxtart 

 varit jdmforelsevis obetydliga (jfr ndrmare s. 554). Man sy- 

 nes i anseende hartill berattigad att tillmata det material, 

 hvarpa denna tredje del bygger, en sadan grad af nog- 

 grannhet, att de darpa grundade slutsatserna, sarskildt den 

 betraffande forhallandet mellan areal och artantal, torde 

 kunna anses val grundade. 



8. — Kurvorna i de bdgge diagrammen stoda sig for 

 Lemlands vidkommande pa undersokning af 12, for Foglo pa 

 undersokning af 6, for NW skdr garden pa undersokning af 8 

 specialomrdden. Da det oaktadt kurvornas forlopp stdller 

 sig sd anmdrkningsudrdt lika, synes man berdttigad att 

 draga den slutsatsen, att man betrdffande en formationstyps 

 konstitution i nu berorda hdnseende kan erhdlla ett rati 

 vittnesbord redan pa basen af ett jdmforelsevis fatal under- 

 sokningar, blott dessa dro noggrant gjorda. 



* 

 Sadant det ofvan i korthet sammanfattats ar i sina 

 hufvuddrag resultatet af de studier, som blifvit nedlagda i 

 foreliggande tredje del af min undersokning af de alandska 

 lofangarna. I en fjarde del hoppas jag enligt redan s. 477 

 framlagdt program kunna bringa denna studie till sin af- 

 slutning i och med en granskning af den alandska lofvege- 

 tationen, sedd i belysningen af landskapets ofriga vaxtlig- 

 het afvensom i belysningen af ofriga beslaktade formations- 

 typer. Denna fjarde del ar med andra ord afsedd att lemna 

 den bakgrund, mot hvilken den Alandska lofvegetationen 

 skall ses, den bakgrund, mot hvilken s^val dess allmanna 

 drag af lofvegetation som egenarten i dess karaktar klarast 

 skola framsta. Sasom i del I s. 2 framhallits, ansluter sig 



