Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 42, N:o 1. 629 



tradande pa Aland, har uppenbarligen sin giltighet afven 

 for nil ifragavarande sallsynta eller sallsyntare arter. Ut- 

 sikterna for dem att vinna fotfaste maste sannolikt i an- 

 seende till den stranga konkurrensen om utrymme blott 

 stalla sig an mindre an for motsvarande artgrupp pa Aland, 

 detta sarskildt i anseende till att arterna ifraga inom 

 fasta' Finland i stort sedt sta infor nodvandigheten af en 

 spridning ofver storre distanser an pa Aland, dar dock lof- 

 angsomradena mangenstades bilda tamligen fortlopande 

 kedjor. Utsikterna for arter tillhorande exempelvis denna 

 fran Sverige uppenbarligen langsamt framtrangande kontin- 

 gent af sydligare arter, hvarom i kap. X narmare ordats, 

 att vinna fotfaste, blifva naturligtvis likaledes pa fasta lan- 

 det mycket mindre an pa Aland, detta redan af den orsak, 

 att den betydande distansen fran Sverige direkt till fasta 

 Finland eller fran Aland hit i sa hog grad forringar mojlig- 

 heten for dem att hinna till en standort, forran denna blif- 

 vit belt upptagen. Hvad en betydande del af standorterna 

 pa fasta landet vidkommer, aro for ofrigt de och deras be- 

 vaxning af aldre datum an lofangarna pa Aland. Utsikterna 

 for de alandska arterna att vinna spridning till fasta Fin- 

 land maste redan darfor gestalta sig sm^ i jambredd med 

 deras mojligheter till fortsatt spridning inom Aland, dar 

 snart sagdt i alia delar af landskapet nytt, for konkurrensen 

 fritt land genom landhojningen successivt blottas. I an- 

 seende till allt detta tyckes det, redan oberoende af afta- 

 gande gynnsamhet i lifsvillkor, belt naturligt, att lofvegeta- 

 tionen (for sa vidt det galler den af vestligt ursprung) 

 blir allt artfattigare inat fasta landet. Pa ett visst omra- 

 des artrikedom kommer gifvetvis, sasom pa dess kva- 

 litativa beskaffenhet, att i hog grad inverka artrikedo- 

 men hos de narmast intill liggande omraden, darifran ar- 

 ternas rekrytering skett (se s. 592—593 med den dar in- 

 forda motiveringen). ^) 



1) Ma icke exempelvis forklaringen till det osterbottniska kust- 

 landets pafallande artfattigdom till nagon del sta att finna just i dess 

 sterila grannskap? 



