596 Palmgren, Lofangsomradena pa Aland. 



foijd af manniskans ingripande starkt varierande tiithetsgrad 

 m. fl. omstandigheter, har att soka exponenterna for den 

 alandska lofvegetationens standorts- och formationst3^per. ^) 

 De alandska lofdngssfdndorternas vdxftdcke (med undantag 

 mojligen for S e sleria-dngarnas) vore med andra ord rdtte- 

 ligen att betrakta blott som delar af teoretiskt vdl tdnkbara, 

 men aldrig i verkUgheten fnllt utvecklade formationstyper, alltsd 

 som delar, hvilka, likt ofver hiifvud godtyckligt valda delar 

 af ett helt, endast kunna gifva en antgdan om det helas na- 

 tur. Slump en vid en forsta frosddd har tydligen i mycket 

 hog grad spelat in vid bestdmmande af de enskilda smdrre 

 fldckarnas eller kanske rdttare griippernas artsammansdtt- 

 ning och fordelning. I det ofvan sagda lage saledes grun- 

 den, hvarfor man ej sallan inom en och samma standort 

 snart sagdt vid hvarje steg ser dominerande arter vexla med 

 hvarandra (jfr del I s. 63—64, 79).-) 



Till stod for riktigheten af narmast ofvan framkastade 

 hypotes, att grunden till vaxttackets nastan steg 



') Sannolikt synes, att man i den tropiska regnskogen med dess 

 oerhorda mangfald, steg for steg vexlande arter, har att se en analogi 

 hartill, om ock i dess mest extrema form, medan den motsatta ytter- 

 ligheten star att soka i de sterila markernas, sarskildt de arktiskas, 

 af den ringa konkurrensen betingade enformighet. 



^) Standortsanteckningar till belysande af vaxtlighetens beskaf- 

 fenhet komma pa grund af det sagda, sasom del I s. 39 redan fram- 

 hallits och motiverats, for lofvegetationens vidkommande endast del- 

 vis att motsvara sitt andamal, ity att sadanaanteckningar 

 endast visa, huru vaxtligheten under vissa anforda 

 hetingelser k a n utveckla sig; pa ett fullkomligt lik- 

 artadt omrade nagra steg ifran kan den i ett eller 

 flere hanseenden hafva utvecklat sig pa a n nat satt; 

 dess motsvarighet star6fverhuf\udickeattfinna. 

 I det sagda har jag afven, sasom s. 40 (del I) framhallits, sett en ma- 

 ning att i denna studie nedlagga den allra storsta omsorg pa utredan- 

 det af de enskilda arternas, d. v. s. e 1 e m e n t e n s inom lofvegetatio- 

 nen, forekomst och forekomstsatt samt att for vinnande af inblick i 

 vegetationens afvensom de sarskilda formationstypernas vasen soka 

 utreda, hvilka arter, som utgdra de v e r k 1 i g a , ej blott tillfalliga, 

 elementen inom de sarskilda standorts- respektive formationstyperna. 



