Alfred Poppius: Finlands Phytometridae. 



Fam. Phytometridae. 



Ribbcui 8 a bakvinganie ntgar fran frdmre medianstammen. 



Ehuru phytometriderna i foljd af de talrika variationer 

 som forekomma, icke kunna skiljas fran dendrometriderna blott 

 pa grund af fargteckningen, sparar man likval afven hos dem en 

 ganska genomgaencle teckning. Denna bestar af ett ofver fram- 

 vingarnes midt gaende midtelband, som vanligen ar skuggadt sa 

 att midten ar ljusare. Utat och inat atfoljes midtelbanclet af en 

 I jus dubbelrand (hh 1 ). Vidare finnes vid vingbasen ett med mid- 

 telbandet likafargadt basfcilt, hvilket utat atfoljes af en enkel hvit 

 rand. I sjalfva midtelbandet finnas tvanne morka, i vagor gaende 

 skugglinier, hvilka isynnerhet mot bakkanten sammanstota och 

 bilda ringar. Dessa kallas boljlinier (n), hvaremot den hvita i va- 

 gor gaende linien (d) i utkantfaltet har sasom hos dendrometriderna 

 kallas vaglinie. Utmed sjalfva utkanten finnes afven har en s. k.. 

 utkantlinie (e), som an ar sammanhangande an upplost i punkter. 

 Fransarne hafva ofta en delningslime samt morka flackar. Hos 

 en mangd phytometrider finnes en framat ljus, bakat morkskuggad 

 strimma, som fran vingspetsen stracker sig snedt inat vingen och 

 kallas snedstrimma. 



Saval basfaltets begransningslinie utat (a), som midtelban- 

 dets begransningslinie inat och utat (b, c) aro morka samt mot- 

 svara mahanda inre tvarranden, midtelskuggningen och yttre tvar- 

 randen hos dendrometriderna (jmf. dessa pag. 21 och tab. 8). 

 Men enligt ett annat betraktelsesatt kan midtelbandet hos phyto- 

 metriderna anses homolog med midtelfaltet hos dendrometriderna 



x ) Bokstafverna hanvisa till liguren a Tab. 13 Cid. Ribesiaria. 



