62 Acta Societatis pro Fauna et Flora fennica, VIII, n. 3. 



uddar emellan ribborna; uddarne emellan ribborna 2 — 3 och 3 — 4 

 utskjuta mest. Midtelbandets ladergula farg stracker sig annu 

 ytterom yttre begransningen och bildar har en gul dubbelrand, 

 hvilken utat atfoljes af en dunkel gulaktig skugglinie. Utkant- 

 faltet ar violett-brunt med gula punkter pa ribborna. Af vag- 

 linien finnes knapt annat spar an hvit vinkel emellan ribborna 

 3 och 4. Utkantlinien svart, afbruten af gula punkter pa rib- 

 borna. Fransarne violett-bruna med ljusare clelningslinie. Iving- 

 spetsen finnes en svart snedstrimma. Bakvingarne aro ljust rocl- 

 gra, utat morkare och nastan utan teckning. Undertill aro vin- 

 garne rodaktigt grabruna, med midtelpunkter, men utan annan 

 teckning an nagra morka flackar och en brandgul skuggning vid 

 framkanten. Vinglangd 17 mm. 



Vingformen. Utkanten isynnerhet a bakvingarne vagig. 



Lefnadssatt och forvandling. Larven ar ljusgron, gul- eller 

 brunaktig med en rad hvita punkter kring hvarje segment. Huf- 

 vudet ar klargult med en brun punkt pa hvardera sidan. Sidlinien 

 ar mork och buksidan graaktig. Den lefver pa Rosa och for- 

 vandlas inom gles kokong invid jorden. Puppan ar morkbrun 

 samt ofvervintrar. Fjdriln antraffas i maj i tradgardar och kring 

 buskar. Enligt Wullschlegel besoker den garna blommorna af 

 Salix caprsea. Hos oss ar den endast en gang funnen. 



Utbredning i Finland: K.r: Petrosawodsk (Gthr). 



Utom Finland: Sv.: Sthlm; Norge: Christ.; Danm.; Engl.; m. o. s. Eur., 

 s. o. o. Ryssl.; Alt. 



Arten saknas i finska samlingen. 



122. C. derivata (S. V.) 



S. V. pag. 113 Derivata (L776); Goeze Btr. Ill, 3 pag. 438 Nigrofasci- 

 aria (1781); Thng Mas. Nat. pag. 75 fig. 9 Separata (1787); Vill II pag. 378 

 Violacea nigrostriata (1789); Tm 537 derivata; Stgr 2724 Nigrofasciaria. 



Vingarnes farg. Framvingarne aro narmast basen gravioletta 

 med 2 morka tvclrband, det inre motsvarande basfaltets begrans- 

 ningsrand och det yttre utgorande midtelbandets begransning 

 inat. Dessa tvarband bildas hvardera af 2 svarta tvdrlinier, 

 emellan hvilka mellanrummet ar gulbrimt, men basfaltets be- 

 gransningsrand har den yttre och midtelbandets den inre svarta 

 tvarlinien bredare. Utat begrdnsas midtelbandet jamvdl af svarta 



