152 Acta Societatis pro Fauna et Flora fennica, VIII, n. 3. 



Under flere ar och a flere orter i Finland har jag lagt marke till ma- 

 tare-fjarilarnas arliga generationer och alltid funnit i regeln endast en gene- 

 ration om aret, ehuru atskilliga bland dem soderut forekomma i tvenne. 

 Emellertid ar det icke ovanligt, att man an af en, an af en annan art, finner 

 nagot eller nagra exemplar, som mojligen eller troligen tillhora en andra 



a 



generation. Cid. siterata och miata hafva enl. E. Reuter i Abo-trakten 2 gen. 

 om aret. 



Cid. miata forekommer ganska allmant ofver hela landet och utgor ett 

 godt exempel. Fjariln antraffas pa senhosten och ater tidigt pa varen. Men 

 vargenerationen ar enl. mitt formenande icke en af komma af hostgenerationeD, 

 ty dartill forekommer den alltfor tidigt, utan harleder sig dels fran ofver- 

 vintrande fjarilar, dels fran ofvervintraDde puppor. En del puppor hafva 

 namligen utvecklat sig pa hosten, men andra ofvervintra och utvecklas forst 

 foljande var. Forutom dessa sa att saga parallella generationer antraffas 

 langt in i juni enstaka exemplar af en mojligen 2:dra generation, som kunde 

 utgora en afkomma af hostgenerationen, hvars larver da, ofvervintrat. 



Huru atskilliga arter matarefjarilar ofvervintra i Finland ar icke full- 

 standigt kandt. De fiesta ofvervintra sannolikt som puppor, men icke fa ofver- 

 vintra dock som larver. Endast tva arter (Epione) uppgifvas ofvervintra 

 som agg. 



Da systemet grundar sig pa fjarilarnas ribbforgrening, blir det af stor- 

 sta vikt att latt kunna aflagsna fj alien fran vingen. Detta sker numera pa 

 foljande satt. Man slar nagra droppar sprit i en kopp, t. ex. undre sidan af 

 en tekopp, losgor forsiktigt vingarne, som skola affjallas, medels en knif och 

 later dem falla i spriten. De behofva endast fuktas af spriten, hvarefter 

 denna kan bortslas. Vingarna ofvergjutas nu med natrium-hypoklorit och 

 lamnas att ligga, tills de aro genomskinliga. Farska och mindre vingar 

 blifva redan efter nagot tiotal minuter genomskinliga, torra och storre vingar 

 fordra nagot langre tid. Sedan vingarne blifvit genomskinliga, tillslas vatten 

 och vingarne lyttas forsiktigt med en pensel a, en glasskifva, dar de ytter- 

 mera ofverspolas med vatten. Efter att hafva fatt torka a glasskifvan kunna 

 vingarne an en gang skoljas, pa, det att vid glasskifvan haftande fjall ma af- 

 lagsnas. For att bevara preparatet, tiickes det med ett annat glas, som fast- 

 gores vid det forra medels en ofver badas kanter limmad pappersremsa. 



