Alfred Poppius: Finlands Phytometridae. 93 



tvarlinie. Stundom synes jiimval en otydlig ljus dubbelrand, som 

 afskiljer basfaltet, samt i utkantfaltet en ljus vaglinie. Utkant- 

 linien svart, afbruten; fransarne hvita med svarta flackar. Under- 

 till hafva bada vingparen svarta midtelflackar samt bred hvit 

 tvarrand. Innanior denna aro vingarne svart och hvit bro- 

 kiga, utanfor densamma svarta med antydan till hvit vaglinie. 

 Vinglangd 15 — 10 mm. 



Lefnadssatt och forvandling. Larven ar grongul eller rodgul, 

 med ljusare ledinsnorningar. Langs ryggen loper en lin mork 

 rygglinie, som framtrader tydligare a framsta och sista segmentet. 

 A 4 — 10:de segmentet finnes ett morkare kors. Langs sidorna 

 gar en ljus linie. Den lefver pa Epilobium angustifolium, fore- 

 kommer i juli — aug. och forvandlas inom kokong, i hvilken jord- 

 partiklar aro inspunna. Puppan ar morkbrun samt ofvervintrar. 

 Fjariln antraffas i juni, sparsamt a skogsbackar. 



Utbrednlng i Finland: A: Kakskerta (E. J. Bff). H: Karis- 



lojo (Euren). T: Tfors (Ldl): Kuhmois \*82 (K. Ehnb.); Ruovesi 



2_891 (Ppps). S: Taipalsaari |80 (K. Ehnb.): Sysma \ 5 86 (Ppps). 



R.a: Rautus y>89 (K. Ehnb.). K.b., 14. r: (enl. Tm:s Cat). 



O.a: Kalajoki (Inb.). O.fo: Uborg (Nyl); Kemi (Hllm j.). L.r: 



Solovetsk (Selin); Imandra (J. Sahib.); Wig (Inb.). 



Utom Finland: P.; 6st. prov.; Sv.: Yrm., Vstm., Upl. — Lpl.; Norge; m. 

 Eur.; Piem.; Ural; Arm.; Alt.; Amur; Nordam. 



159. C. unangulata (Hw.) 



Hw. Lep. Br. pag. 332 unangulata (1810); F-. R. pag. 98 Bicolorata 



(1838); H. S. fig. 338 unangularia (1847); Tin 520 unangulata; Stgr 2680 Unan- 

 gulata. 



Vingarnes farg ar grasvart och hvit brokiga. Framvingarne 

 hafva vid basen ett grasprackligt basfalt, som utat begransas af 

 en hvit tvarlinie. Harefter foljer ett ljusare gratt tvarfalt, som 

 afskiljer basfaltet fran midtelbandet. Midtelbandet ar svart, 

 stundom stotande i gratt och begransas inat af hvit dubbelrand, 

 som stundom synes enkel. Utat-bildar midtelbandet en sharp 

 udd vid ribban 4; fran denna add gar yttre begransningen na- 

 gorlunda ratlinigt mot framkanten, mot bakkanten Uldar den en 

 jamn bdge. I midtelbandet finnes svart midtelpunkt, svarta inat 

 riktade tander pa ribborna samt nagra otydliga boljlinier. Utat 

 atfoljes midtelbandet af en bred hvit tvarrand, som delas af en 



