"VTksitoikkoisen ja verrattain koyhan kasvistonsa takia on 

 Pohjanmaan tasanko, etenkin Keski-Pohjanmaa, pysynyt 

 aina naihin aikoihin asti kasvistollisesti suhteellisen vahan 

 tutkittuna. Jouduttuani viettamaan osia kesistani vv. 1914 

 — 1920 Oulaisten pitajassa, aloin sentahden tehda hajallisia 

 havaintoja ja huomioita pitajan kasvistosta, joka ensiksi veti 

 huomiotani puoleensa yksitoikkoisuudellaan. Vasta kesalla 

 1918 ja sita seuraavina ryfidyin tri K. Linkolan kehoituk- 

 sesta seikkaperaisemmin tutkimaan Oulaisten pitajan putkilo- 

 kasvistoa, retkeillen pitajan eri osissa — pitajan S-puoli, 

 erittainkin sen SE-osa, on tullut tutkituksi paljon tarkem- 

 min kuin N- ja W-osat, joissa olen liikkunut hyvin vahan 

 — ja useammankin kerran eri aikoina kesasta niilla seu- 

 duilla, jotka paikallisiin oloihin nahden rikkaan ja rehevan 

 kasvillisuutensa tahden nayttivat erikoisen mielenkiintoisilta. 

 Retkeilyjani jatkoin viela kahtena seuraavanakin kesana. 

 Naiden retkien havaintojen tuloksena on seuraava selonteko 

 Oulaisten kasvistosta ja osittain kasvillisuudestakin. Toivon 

 sen monista puutteellisuuksistaan huolimatta antavan yleis- 

 piirteissaan oikean kuvan Oulaisten kasvimaailmasta. 



Kasviluettelossa mainitsemani loydot ovat enimmakseen 

 omiani. Useita luotettavia tietoja olen sen lisaksi saanut, 

 varsinkin satunnaiskasveista, erailta koululaisilta. Niinikaan 

 olen maist. Ake Laurin'ilta jaj yliopp. K. Martikaiselta saa- 

 nut muutamia arvokkaita tietoja, joista tassa lausun kiitok- 

 seni. Samoin olen suuresti kiitollinen tri A. L. Backman'ille, 

 joka on minua tassa tyossani ystavallisesti arvokkailla neu- 

 voillaan opastanut ja antanut Oulaisissa tekemansa kasvi- 

 loydot kaytettavakseni, seka tri Harald Lindbergille, joka on 



